Spojená škola  internátna
Námestie Štefana Kluberta 2, Levoča

Pracovný poriadok

Platný od 1. januára 2010 
Obsah:
Obsah:
Prvá časť
Čl. 1
Rozsah pôsobnosti
Čl. 2
Oprávnenosť konať v pracovnoprávnych vzťahoch
Druhá časť
Pracovný pomer
Čl. 3
Predzmluvné vzťahy a vznik pracovného pomeru
Čl. 4
Pracovný pomer na kratší pracovný čas
Čl. 5
Vymenovanie a odvolanie
Čl. 6
Dohoda o zmene pracovných podmienok
Čl. 7
Skončenie pracovného pomeru
Čl. 8
Nároky z neplatného skončenia pracovného pomeru
Štvrtá časť
Pracovná disciplína
Čl. 9
Povinnosti zamestnancov
Čl. 10
Osobitné povinnosti pedagogických zamestnancov
Čl. 11
Povinnosti vedúcich zamestnancov
Piata časť
Čl. 12
Dĺžka a využitie pracovného času
Čl. 13
Pracovnoprávne dôsledky porušenia pracovnej disciplíny
Čl. 14
Práca nadčas a nočná práca
Čl. 15
Dovolenka
Šiesta časť
Čl. 16
Plat
Čl. 17
Výplata platu
Čl. 18
Zrážky z platu
Siedma časť
Čl. 19
Prekážky v práci
Ôsma časť
Čl. 20
Pracovné cesty
Deviata časť
Čl. 21
Ochrana práce
Desiata časť
Čl. 22
Podniková sociálna politika
Jedenásta časť
Čl. 23
Pracovné podmienky niektorých kategórií zamestnancov
Dvanásta časť
Náhrada škody
Čl. 24
Predchádzanie škodám
Čl. 26
Všeobecná zodpovednosť zamestnanca za škodu
Čl. 27
Zodpovednosť zamestnávateľa za škodu
Trinásta časť
Čl. 28
Dohody o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru
Štrnásta časť
Čl. 29
Sťažnosti, oznámenia a podnety zamestnancov, pracovné spory, doručovanie
Pätnásta časť
Čl. 30
Všeobecné a záverečné ustanovenia
   PRÍLOHA Č. 1 ......................................................................................................................................................... 35
Náplň a rozvrhnutie pracovného času pedagogických zamestnancov
Príloha č. 2
Spôsob kontroly a evidencie pracovného času
Príloha č. 3
Podmienky poskytnutia prestávky na odpočinok a jedenie

Prvá časť
Čl. 1
Rozsah pôsobnosti
(1) Pracovný poriadok sa vzťahuje na všetkých zamestnancov Spojenej školy internátnej, Námestie Štefana Kluberta 2, Levoča (ďalej len škola), ktorí sú tu v pracovnom pomere na základe pracovnej zmluvy, dohody o pracovnej činnosti alebo dohody o vykonaní práce.

Čl. 2
Oprávnenosť konať v pracovnoprávnych vzťahoch
(1) V pracovnoprávnych vzťahoch vystupuje zamestnávateľ vo svojom mene a má
zodpovednosť vyplývajúcu z týchto vzťahov. 
(2) V pracovnoprávnych vzťahoch robí právne úkony za zamestnávateľa riaditeľ školy, ktorý je 
štatutárnym zástupcom organizácie.
(3) Vedúci organizačných útvarov, sú oprávnení ako orgány zamestnávateľa robiť v mene zamestnávateľa právne úkony vyplývajúce z ich funkcií, bližšie určených v pracovnej náplni.
(4) Riaditeľ môže písomne poveriť ďalších svojich zamestnancov, aby robili určité
právne úkony v pracovnoprávnych vzťahoch v jeho mene. V písomnom poverení musí byť
uvedený rozsah oprávnenia povereného zamestnanca.
 (5) Vedúci zamestnanci zamestnávateľa, ktorými sú jeho orgány (§ 9 ods. 1 Zákonníka
práce), ako aj jeho ďalší zamestnanci, ktorí sú poverení vedením na jednotlivých stupňoch
riadenia zamestnávateľa, sú oprávnení určovať a ukladať podriadeným zamestnancom
zamestnávateľa pracovné úlohy, organizovať, riadiť a kontrolovať ich prácu a dávať im na ten
účel záväzné pokyny.

Druhá časť
Pracovný pomer
Čl. 3
Predzmluvné vzťahy a vznik pracovného pomeru
(1) Pred uzatvorením pracovnej zmluvy je zamestnávateľ povinný zisťovať, či fyzická
osoba, ktorá sa uchádza o zamestnanie (ďalej len “uchádzač“) o jej uzavretie spĺňa
predpoklady na vykonávanie práce vo verejnom záujme podľa § 3 zákona č. 552/2003 Z. z.
o výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov (ďalej len “zákon č.
552/2003 Z. z.“), ak ide o pedagogického alebo odborného zamestnanca aj podľa zákona 317/2009 Z.z.  o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov, v znení ďalších predpisov. V prípade, ak uchádzač spĺňa predpísané predpoklady na vykonávanie práce je zamestnávateľ povinný oboznámiť uchádzača s právami a povinnosťami, ktoré pre neho vyplynú z pracovnej zmluvy, s pracovnými podmienkami a platovými podmienkami, za ktorých má prácu vykonávať.
(2) Ďalej je zamestnávateľ pred uzatvorením pracovnej zmluvy povinný vyžiadať od
uchádzača príslušné doklady preukazujúce spĺňanie predpokladov výkonu práce vo verejnom
záujme a vyplnené tlačivá súvisiace s jeho prijatím do pracovného pomeru (dotazník, doklady
o vzdelaní, prípadne potvrdenie od príslušného úradu práce o dobe vedenia v evidencii
uchádzačov o zamestnanie), preukázanie bezúhonnosti výpisom z registra trestov nie starším
ako tri mesiace (§ 3 ods. 3 zákona č. 552/2003 Z. z.), potvrdenia o zamestnaní; vstupnú
lekársku prehliadku, ak sa táto vyžaduje a je nutná vzhľadom na prácu, ktorú má zamestnanec
vykonávať.
(3) Zákon č. 552/2003 Z. z. sa nevzťahuje na zamestnancov, ktorí vykonávajú pracovné
činnosti remeselné, manuálne alebo manipulačné s prevahou fyzickej práce . Tzn., že u tejto
skupiny zamestnancov zamestnávateľ pri uzatvorení pracovnej zmluvy postupuje len podľa
zákona č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov (ďalej len „Zákonník
práce“).
(4) Zamestnávateľ môže od uchádzača, ktorý sa uchádza o prvé zamestnanie vyžadovať len
informácie, ktoré súvisia s prácou, ktorú má vykonávať. Zamestnávateľ môže od uchádzača,
ktorý už bol zamestnávaný požadovať predloženie pracovného posudku a potvrdenie o
zamestnaní.
(5) Zamestnávateľ nesmie vyžadovať od fyzickej osoby informácie
a) o tehotenstve,
b) o rodinných pomeroch,
c) o politickej príslušnosti, odborovej príslušnosti a náboženskej príslušnosti.
(6) Uchádzač je povinný informovať zamestnávateľa o skutočnostiach, ktoré bránia výkonu
práce alebo ktoré by mohli zamestnávateľovi spôsobiť ujmu, a o dĺžke pracovného času
u iného zamestnávateľa, ak ide o mladistvého.
(7) Zamestnávateľ pri prijímaní fyzickej osoby do zamestnania nesmie porušiť zásadu
rovnakého zaobchádzania, ak ide o prístup k zamestnaniu (§ 13 ods. 1 a 2 Zákonníka práce).
(8) Pracovný pomer sa zakladá písomnou pracovnou zmluvou medzi zamestnávateľom a
zamestnancom. Vzniká dňom, ktorý bol v pracovnej zmluve dohodnutý ako deň nástupu do
práce. Pracovná zmluva sa uzavrie najneskôr v deň nástupu do práce. Zamestnávateľ je
povinný uzavrieť pracovnú zmluvu písomne. Jedno písomné vyhotovenie pracovnej zmluvy
je zamestnávateľ povinný vydať zamestnancovi.
(9) Pracovný pomer vznikne aj vtedy, ak zamestnanec v dohodnutý deň nenastúpi do práce
pre prekážku v práci a ak o tejto prekážke zamestnávateľa do týždňa upovedomí. Od
pracovnej zmluvy možno odstúpiť, len kým zamestnanec nenastúpi do práce v dohodnutý deň
bez toho, že by mu v tom bránila prekážka v práci, alebo do týždňa neupovedomí
zamestnávateľa o tejto prekážke.
(10) Podmienky, za ktorých môže byť prijatý do pracovnoprávneho vzťahu cudzinec alebo
osoba bez štátnej príslušnosti, ustanovuje osobitný predpis. ( § 21 až § 23 zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.)
(11) V pracovnej zmluve je zamestnávateľ povinný so zamestnancom dohodnúť
a) druh práce, na ktorý sa zamestnanec prijíma, a jeho stručná charakteristika,
b) miesto výkonu práce (obec, organizačná časť alebo inak určené miesto),
c) deň nástupu do práce.
(12) Zamestnávateľ v pracovnej zmluve uvedie okrem náležitostí podľa ods. 11 aj ďalšie
pracovné podmienky, a to výplatné termíny, pracovný čas, výmeru dovolenky a dĺžku
výpovednej doby. Ak sú uvedené pracovné podmienky dohodnuté v kolektívnej zmluve, stačí
uviesť odkaz na ustanovenia kolektívnej zmluvy; inak stačí uviesť odkaz na príslušné
ustanovenia Zákonníka práce.
(13) V pracovnej zmluve možno dohodnúť ďalšie podmienky, o ktoré majú účastníci záujem.
(14) Pri uzatvorení pracovnej zmluvy je zamestnávateľ povinný písomne oznámiť
zamestnancovi výšku a zloženie funkčného platu. Výšku a zloženie funkčného platu je
zamestnávateľ povinný písomne oznámiť zamestnancovi aj pri zmene druhu práce a pri
úprave funkčného platu. Súčasťou pracovnej zmluvy môže byť opis pracovných činností,
ktorými sa podrobnejšie charakterizuje druh práce dohodnutý v pracovnej zmluve, t.j. súhrn
pracovných činností (pracovná náplň), ktoré má zamestnanec vykonávať.
(15) V pracovnej zmluve možno dohodnúť skúšobnú dobu, ktorá je najviac tri mesiace.
Skúšobnú dobu dohodnutú v pracovnej zmluve nemožno predlžovať. Skúšobná doba sa
predlžuje o čas prekážok v práci na strane zamestnanca. Skúšobná doba sa musí dohodnúť
písomne, inak je neplatná.
(16) Zamestnancov, ktorí sú blízkymi osobami, nemožno zaradiť do vzájomnej priamej
podriadenosti alebo nadriadenosti alebo tak, aby jeden podliehal pokladničnej kontrole alebo
účtovnej kontrole druhého.
(17) Odo dňa, keď vznikol pracovný pomer,
a) zamestnávateľ je povinný prideľovať zamestnancovi prácu podľa pracovnej zmluvy,
platiť mu za vykonanú prácu plat, utvárať podmienky na plnenie pracovných úloh,
dodržiavať ostatné pracovné podmienky ustanovené právnymi predpismi, kolektívnou
zmluvou a pracovnou zmluvou,
b) zamestnanec je povinný podľa pokynov zamestnávateľa vykonávať práce osobne
podľa pracovnej zmluvy v určenom pracovnom čase a dodržiavať pracovnú disciplínu.
(18) Pri nástupe do zamestnania je zamestnávateľ povinný zamestnanca oboznámiť s
pracovným poriadkom, s kolektívnou zmluvou a s právnymi predpismi, vzťahujúcimi sa na
prácu ním vykonávanú, s právnymi predpismi a ostatnými predpismi na zaistenie bezpečnosti
a ochrany zdravia pri práci, ktoré musí zamestnanec pri svojej práci dodržiavať a s
ustanoveniami o zásade rovnakého zaobchádzania.
(19) Uzatvorenie pracovnej zmluvy so žiakom učilišťa upravuje § 53 Zákonník práce.
(20) Zamestnávateľ môže dohodnúť niekoľko pracovných pomerov s tým istým
zamestnancom len na činnosti spočívajúce v prácach iného druhu; práva a povinnosti z týchto
pracovných pomerov sa posudzujú samostatne.
(21) Zamestnávateľ nesmie posudzovať ako nesplnenie povinností, ak zamestnanec odmietne
vykonať prácu alebo splniť pokyn, ktoré
a) sú v rozpore so všeobecne záväznými právnymi predpismi,
b) bezprostredne a vážne ohrozujú život alebo zdravie zamestnanca alebo iných osôb.
(22) Zamestnávateľ je povinný predkladať zástupcom zamestnancov správy o dohodnutých
nových pracovných pomeroch v lehotách, ktoré s ním dohodol.

Čl. 4
Pracovný pomer na kratší pracovný čas
(1) Zamestnávateľ môže so zamestnancom dohodnúť v pracovnej zmluve kratší pracovný
čas, ako je ustanovený týždenný pracovný čas.
(2) Zamestnávateľ môže so zamestnancom dohodnúť zmenu ustanoveného týždenného
pracovného času na kratší týždenný pracovný čas a zmenu kratšieho týždenného pracovného
času na ustanovený týždenný pracovný čas.
(3) Zamestnávateľ je povinný utvárať podmienky, aby sa žiadostiam o zmene rozsahu
týždenného pracovného času mohlo vyhovieť.
(4) Kratší pracovný čas nemusí byť rozvrhnutý na všetky pracovné dni.
(5) Zamestnancovi v pracovnom pomere na kratší pracovný čas patrí plat zodpovedajúci
dohodnutému kratšiemu pracovnému času.
(6) Zamestnanec v pracovnom pomere na kratší pracovný čas sa nesmie zvýhodniť alebo
obmedziť v porovnaní so zamestnancom zamestnaným na ustanovený týždenný pracovný čas.
(7) Zamestnávateľ informuje zrozumiteľným spôsobom zamestnancov a zástupcov
zamestnancov o možnostiach pracovných miest na kratší pracovný čas a na ustanovený
týždenný pracovný čas.
(8) Pracovný pomer na kratší pracovný čas, v ktorom je rozsah pracovného času menej ako
20 hodín týždenne, môže zamestnávateľ alebo zamestnanec skončiť výpoveďou
z akéhokoľvek dôvodu, alebo bez uvedenia dôvodu. Výpovedná doba je 15 dní a začína
plynúť dňom, v ktorom sa doručila výpoveď. Na takto dohodnutý kratší pracovný čas sa
nevzťahujú ustanovenia § 48 ods. 2 až 4, § 62, § 64 ods. 1 písm. a), b), d) a e), § 71 ods. 2, §
73, § 74, § 76 a § 240 ods. 7 Zákonníka práce.

Čl. 5
Vymenovanie a odvolanie
(1) Školu riadi riaditeľ školy.
Riaditeľa školy vymenúva na dobu päťročného funkčného obdobia a odvoláva zriaďovateľ školy podľa § 3 zákona č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene
a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 596/2003 Z.
z.“) na návrh príslušnej rady školy a na základe výberového konania podľa § 4 tohto zákona.
Návrh rady školy je pre zriaďovateľa záväzný. 
(2) Zriaďovateľ súčasne s vymenovaním riaditeľa s ním dohodne podmienky podľa § 43
Zákonníka práce v pracovnej zmluve a určí mu plat podľa osobitného predpisu. (Zákon č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme
a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.)
(3) Zriaďovateľ školy alebo školského zariadenia môže odvolať riaditeľa školy alebo
riaditeľa školského zariadenia za podmienok ustanovených v § 3 ods. 7 a 8 zákona č.
596/2003 Z. z.
(4) Riaditeľ školy alebo riaditeľ školského zariadenia, ktorý v právnych vzťahoch vystupuje
vo svojom mene a má zodpovednosť vyplývajúcu z týchto vzťahov, je zamestnancom školy
alebo školského zariadenia.
(5) Vymenovaním do funkcie sa nezakladá pracovný pomer. S riaditeľom školy
a s riaditeľom školského zariadenia, ktorý je štatutárnym orgánom, dohodne podmienky
podľa § 43 Zákonníka práce v pracovnej zmluve, t. j. za zamestnávateľa podpisuje pracovnú
zmluvu, orgán, ktorý ho do funkcie vymenoval. V pracovnej zmluve riaditeľa sa ako
zamestnávateľ uvádza tá škola alebo školské zariadenie, kde vykonáva funkciu riaditeľa.
(6) Ak sa vedúci zamestnanec vzdá funkcie alebo bude z funkcie odvolaný, prestane spĺňať
predpoklad ustanovený v osobitnom predpise5. Odvolaním z funkcie sa pracovný pomer
automaticky nekončí. Zamestnávateľ sa so zamestnancom môže dohodnúť na inej pre neho
vhodnej práci. Ak nedôjde k dohode, môže s ním zamestnávateľ skončiť pracovný pomer
výpoveďou.
(7) Ďalších vedúcich pracovníkov vrátane zástupcov riaditeľa určí riaditeľ školy menovaním do funkcie.

Čl. 6
Dohoda o zmene pracovných podmienok
(1) Dohodnutý obsah pracovnej zmluvy možno zmeniť len vtedy, ak sa zamestnávateľ a
zamestnanec dohodnú na jeho zmene. Zamestnávateľ je povinný zmenu pracovnej zmluvy
vyhotoviť písomne.
(2) Vykonávať práce iného druhu alebo v inom mieste, ako boli dohodnuté v pracovnej
zmluve, je zamestnanec povinný len výnimočne v prípadoch uvedených v § 55 ods. 2 a 4
Zákonníka práce.

Čl. 7
Skončenie pracovného pomeru
(1) Pracovný pomer možno skončiť
a) dohodou,
b) výpoveďou,
c) okamžitým skončením,
d) skončením v skúšobnej dobe.
(2) Pracovný pomer uzatvorený na určitú dobu sa skončí uplynutím dohodnutej doby.
(3) Pracovný pomer cudzinca alebo osoby bez štátnej príslušnosti, ak k jeho skončeniu
nedošlo už iným spôsobom, sa skončí dňom, ktorým
a) sa má skončiť jeho pobyt na území Slovenskej republiky podľa vykonateľného
rozhodnutia o odňatí povolenia na pobyt,
b) nadobudne právoplatnosť rozsudok ukladajúci tejto osobe trest vyhostenia z územia
Slovenskej republiky,
c) uplynula doba, na ktorú bolo vydané povolenie na pobyt na území Slovenskej
republiky.
(4) Pracovný pomer zaniká smrťou zamestnanca.
(5) Postup pri skončení pracovného pomeru, zákaz výpovede, okamžité zrušenie
pracovného pomeru, hromadné prepúšťanie a účasť zástupcov zamestnancov pri skončení
pracovného pomeru upravujú § 60 až § 76 Zákonníka práce.
(6) Vydávanie pracovného posudku a potvrdenia o zamestnaní, vo vzťahu zamestnávateľ
zamestnanec, upravuje § 75 Zákonníka práce.
(7) Poskytovanie odstupného a odchodného upravuje § 76 Zákonníka práce. Rozsah
ďalšieho odstupného a odchodného zamestnancom pri výkone práce vo verejnom záujme
upravuje Kolektívna zmluva vyššieho stupňa na príslušný kalendárny rok pre
zamestnávateľov, ktorí pri odmeňovaní postupujú podľa zákona č. 553/2003 Z. z.
o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme v znení
neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 553/2003 Z. z.“).

Čl. 8
Nároky z neplatného skončenia pracovného pomeru
(1) Neplatnosť skončenia pracovného pomeru výpoveďou, okamžitým skončením,
skončením v skúšobnej dobe alebo dohodou môže zamestnanec, ako aj zamestnávateľ
uplatniť na súde najneskôr v lehote dvoch mesiacov odo dňa, keď sa mal pracovný pomer
skončiť.
(2) Ak dal zamestnanec neplatnú výpoveď ( § 78 Zákonníka práce) alebo ak skončil
neplatne pracovný pomer okamžite alebo v skúšobnej dobe a zamestnávateľ mu oznámil, že
trvá na tom, aby naďalej vykonával prácu, jeho pracovný pomer sa nekončí.
(3) Ak zamestnávateľ dal zamestnancovi neplatnú výpoveď ( § 79 Zákonníka práce) alebo
ak s ním neplatne skončil pracovný pomer okamžite alebo v skúšobnej dobe a ak zamestnanec
oznámil zamestnávateľovi, že trvá na tom, aby ho naďalej zamestnával, jeho pracovný pomer
sa nekončí, s výnimkou, ak súd rozhodne, že nemožno od zamestnávateľa spravodlivo
požadovať, aby zamestnanca naďalej zamestnával. Zamestnávateľ je povinný zamestnancovi
poskytnúť náhradu platu. Táto náhrada patrí zamestnancovi v sume jeho funkčného platu odo
dňa, keď oznámil zamestnávateľovi, že trvá na ďalšom zamestnávaní, až do času, keď mu
zamestnávateľ umožní pokračovať v práci alebo ak súd rozhodne o skončení pracovného
pomeru.
(4) Ak celkový čas, za ktorý by sa mala zamestnancovi poskytnúť náhrada platu, presahuje
deväť mesiacov, môže súd na žiadosť zamestnávateľa jeho povinnosť nahradiť plat za čas
presahujúci deväť mesiacov primerane znížiť, prípadne náhradu platu zamestnancovi vôbec
nepriznať; súd pri svojom rozhodovaní prihliadne najmä na to, či zamestnanec bol v tomto
čase zamestnaný u iného zamestnávateľa, akú prácu tam vykonával a aký zárobok dosiahol
alebo z akého dôvodu sa do práce nezapojil.
(5) Ak zamestnávateľ skončil pracovný pomer neplatne a zamestnanec netrvá na tom, aby
ho zamestnávateľ ďalej zamestnával, platí, ak sa so zamestnávateľom nedohodne písomne
inak, že sa jeho pracovný pomer skončil dohodou, ak
a) bola daná neplatná výpoveď, uplynutím výpovednej doby,
b) bol pracovný pomer neplatne skončený okamžite alebo v skúšobnej dobe, dňom, keď
sa mal pracovný pomer skončiť.
(6) V prípadoch uvedených v ods. 5 má zamestnanec nárok na náhradu platu vo výške
svojho funkčného platu za výpovednú dobu dvoch mesiacov.
(7) Ak zamestnanec skončil pracovný pomer neplatne a zamestnávateľ netrvá na tom, aby
zamestnanec u neho naďalej pracoval, platí, ak sa zamestnávateľ so zamestnancom písomne
nedohodne inak, že pracovný pomer sa skončil dohodou, ak
a) bola daná neplatná výpoveď, uplynutím výpovednej doby,
b) bol pracovný pomer neplatne skončený okamžite, dňom, keď mal pracovný pomer
skončiť,
c) bol pracovný pomer neplatne skončený v skúšobnej dobe dňom, keď sa mal pracovný
pomer skončiť.
(8) V prípadoch uvedených v predchádzajúcom odseku zamestnávateľ nemôže voči
zamestnancovi uplatňovať náhradu škody.
(9) Pri neplatnej dohode (§ 80 Zákonníka práce) o skončení pracovného pomeru sa
postupuje pri posudzovaní nároku zamestnanca na náhradu ušlého platu obdobne ako pri
neplatnej výpovedi danej zamestnancovi zamestnávateľom (§ 79 Zákonníka práce).
Zamestnávateľ nemôže uplatňovať nárok na náhradu škody pre neplatnosť dohody.

Štvrtá časť
Pracovná disciplína

Čl. 9
Povinnosti zamestnancov
(1) Zamestnanec je povinný najmä
a) pracovať zodpovedne a riadne, plniť pokyny nadriadených vydané v súlade s
právnymi predpismi,
b) byť na pracovisku minimálne 10 minút pred začiatkom pracovného času, využívať pracovný čas na prácu a odchádzať z neho až po skončení pracovného času,
c) dodržiavať právne predpisy a ostatné predpisy vzťahujúce sa na prácu ním
vykonávanú, ak bol s nimi riadne oboznámený,
d) v období, v ktorom má podľa osobitného predpisu nárok na náhradu príjmu pri
dočasnej pracovnej neschopnosti, dodržiavať liečebný režim určený ošetrujúcim
lekárom,
e) hospodáriť riadne s prostriedkami, ktoré mu zveril zamestnávateľ, a chrániť jeho
majetok pred poškodením, stratou, zničením a zneužitím a nekonať v rozpore
s oprávnenými záujmami zamestnávateľa,
f) zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedel pri výkone práce vo
verejnom záujme a ktoré v záujme zamestnávateľa nemožno oznamovať iným
osobám, a to aj po skončení pracovného pomeru; to neplatí, ak ho tejto povinnosti
zbavil štatutárny orgán alebo ním poverený vedúci zamestnanec, ak osobitný predpis (Napr. zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností) neustanovuje inak.
g) Pracovník je povinný nahlásiť zamestnávateľovi všetky zmeny, ktoré sú dôležité pri pracovno-právnych vzťahoch – zmenu adresy, čísla občianskeho preukazu, narodenie dieťaťa, zmenu pracovnej schopnosti, zmenu zdravotnej poisťovne, priznanie starobného, predčasného alebo invalidného dôchodku a pod. a to najneskôr do 2 dní od vzniku zmeny.
(2) Okrem povinností uvedených v ods. 1 je zamestnanec pri výkone práce vo verejnom
záujme povinný konať v súlade s verejným záujmom a plniť všetky povinnosti ustanovené §
8 ods. 1 zákona č. 552/2003 Z. z. a Zákonníkom práce.
(3) Obmedzenia a činnosti, ktoré zamestnanec pri výkone práce vo verejnom záujme nesmie
vykonávať ustanovuje § 8 ods. 2 zákona č. 552/2003 Z. z..

Čl. 10
Osobitné povinnosti pedagogických zamestnancov
(1) Pedagogickí zamestnanci sú povinní ustavične skvalitňovať a prehlbovať účinnosť
výchovno - vzdelávacieho procesu, za výsledky ktorého zodpovedajú. V tomto smere najmä:
a) zabezpečujú súlad výchovy a vzdelávania a starostlivosť o zdravý vývoj žiakov,
b) postupujú podľa schválených základných pedagogických dokumentov a pedagogicko-organizačných pokynov,
c) zvyšujú úroveň svojej práce vzdelávaním, samostatným štúdiom alebo v
organizovaných formách ďalšieho vzdelávania pedagogických zamestnancov, ak to
vyžaduje potreba, sú povinní zúčastniť sa počas prázdnin (zimných alebo jarných)
sústredení alebo konzultácií a pod.,
d) spolupracujú so zákonnými zástupcami žiakov a s verejnosťou.
e) plnia vyučovaciu činnosť a činnosť výchovnej práce v rozsahu vyučovacej činnosti a
výchovnej činnosti stanovenej osobitným predpisom (Nariadenie vlády SR č. 422/2009 Z. z. o rozsahu vyučovacej činnosti a výchovnej činnosti pedagogických zamestnancov)
a vykonávajú ostatné činnosti súvisiace s pedagogickou prácou. (Príloha č. 1)
(2) Pri starostlivosti o žiakov sú pedagogickí zamestnanci povinní najmä:
a) viesť žiakov k dodržiavaniu hygienických zásad a zásad bezpečnej práce, k
dodržiavaniu hygienických, dopravných, požiarnych a iných predpisov a pokynov
príslušných orgánov, ktoré sa týkajú starostlivosti o bezpečnosť a ochranu zdravia v
školstve, pri vyučovaní predmetov, pri ktorých je zvýšené ohrozenie zdravia žiakov a
pri školských podujatiach (napr. na lyžiarskom výcviku, plaveckom výcviku,
exkurziách a výletoch, v škole v prírode, v predmetoch chémia, technická výchova,
telesná výchova, práce na školskom pozemku, pri praktickom vyučovaní a pod.),
b) dodržiavať stanovené metodické postupy,
c) v záujme jednotného výchovného pôsobenia na žiakov spolupracovať so zákonnými
zástupcami žiakov; na požiadanie zákonných zástupcov informovať ich na triednych
schôdzach, prípadne na individuálne dohodnutej schôdzi o prospechu a správaní
žiakov, a to ústne alebo písomne,
d) spolupracovať s ostatnými zamestnancami školy a školského zariadenia, s triednym
učiteľom a výchovným poradcom; 
e) viesť žiakov školy k uvedomelému dodržiavaniu pravidiel správania a k ochrane
zariadenia a ostatného vlastníctva pred jeho poškodením, stratou, zničením a
zneužitím.
 (3) Pedagogickí zamestnanci nesmú od žiakov žiadať, aby si obstarávali učebnice a učebné
texty, ktoré neboli schválené Ministerstvom školstva SR alebo pomôcky na výchovu a
vyučovanie, ktoré sú veľmi nákladné.
(4) Pedagogickí zamestnanci nie sú povinní viesť agendu, ktorá sa priamo netýka výchovno
- vzdelávacieho procesu a vykonávať činnosti, ktoré nesúvisia s dohodnutým druhom práce
v pracovnej zmluve, napr. agendu spojenú so zberom odpadových hmôt a liečivých rastlín, s
distribúciou tlače a pod. sú povinní starať sa o hospodárne zaobchádzanie s učebnicami,
školskými potrebami a pomôckami pre výchovno - vzdelávaciu činnosť.
(5) Zamestnanci školy a školského zariadenia sú povinní dodržiavať všeobecne záväzné
právne predpisy, týkajúce sa mlčanlivosti o zdravotnom stave žiaka a hygienické predpisy,
týkajúce sa výchovno-vzdelávacieho procesu.

Čl. 11
Povinnosti vedúcich zamestnancov
(1) Vedúci zamestnanec je okrem povinností uvedených v § 81 Zákonníka práce, čl. 9 a čl.
10 tohto pracovného poriadku povinný najmä
a) riadiť a kontrolovať prácu zamestnancov,
b) utvárať priaznivé pracovné podmienky a zaisťovať bezpečnosť a ochranu zdravia pri
práci,
c) zabezpečovať odmeňovanie zamestnancov podľa všeobecne záväzných právnych
predpisov, kolektívnych zmlúv a pracovných zmlúv,
d) utvárať priaznivé podmienky na zvyšovanie odbornej úrovne zamestnancov a na
uspokojovanie ich sociálnych potrieb,
e) zabezpečovať, aby nedochádzalo k porušovaniu pracovnej disciplíny,
f) zabezpečovať prijatie včasných a účinných opatrení na ochranu majetku
zamestnávateľa.
(2) Vedúci zamestnanec, ktorý vykonáva funkciu štatutárneho orgánu zamestnávateľa
uvedeného v § 1 ods. 2 zákona č. 552/2003 Z. z., nesmie podnikať alebo vykonávať inú
zárobkovú činnosť a byť členom riadiacich, kontrolných alebo dozorných orgánov
právnických osôb, ktoré vykonávajú podnikateľskú činnosť; to neplatí, ak je tento vedúci
zamestnanec vyslaný do riadiaceho, kontrolného alebo dozorného orgánu zamestnávateľom
a ak takáto činnosť vyplýva z výkonu jeho práce alebo ak takúto činnosť vykonáva so
súhlasom zamestnávateľa. Súhlas zamestnávateľa udeľuje orgán, ktorý ho do funkcie
vymenoval.
(3) Ak osobitný predpis neustanovuje inak, ostatní vedúci zamestnanci môžu podnikať,
vykonávať inú zárobkovú činnosť a byť členom riadiacich, kontrolných alebo dozorných
orgánov právnických osôb, ktoré vykonávajú podnikateľskú činnosť, len s predchádzajúcim
písomným súhlasom zamestnávateľa.
(4) Zamestnávateľ neudelí súhlas podľa odsekov 2 a 3 v prípadoch uvedených v § 9 ods. 3
zákona č. 552/2003 Z. z..
(5) Obmedzenia vykonávať inú zárobkovú činnosť sa nevzťahujú na poskytovanie
zdravotnej starostlivosti v štátnych zdravotníckych zariadeniach alebo v neštátnych
zdravotníckych zariadeniach, ktorých zriaďovateľom je obec, vyšší územný celok, na vedeckú
činnosť, pedagogickú činnosť, lektorskú činnosť, prednášateľskú činnosť, prekladateľskú
činnosť, publicistickú činnosť, literárnu alebo umeleckú činnosť, činnosti sprostredkovateľa a
rozhodcu pri kolektívnom vyjednávaní a na správu vlastného majetku alebo na správu
majetku svojich maloletých detí, na činnosť v poradnom orgáne vlády a na činnosť člena
v rozkladovej komisii. Činnosť znalca alebo tlmočníka môžu vedúci zamestnanci vykonávať
len vtedy, ak sa táto činnosť vykonáva pre súd, pre iný štátny orgán, pre obec alebo pre vyšší
územný celok.
(6) Vedúci zamestnanec je povinný zamestnávateľovi písomne oznámiť príjem z činnosti
ustanovenej v čl. 11 ods. 2 a 5, ktorí v uplynulom kalendárnom roku presiahol šesťnásobok
priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve SR zistenej za 1. polrok
predchádzajúceho kalendárneho roka. Oznamovaciu povinnosť plní príslušný vedúci
zamestnanec vždy do 31. marca kalendárneho roka za predchádzajúci rok. Štatutárny orgán
príjem z uvedenej činnosti oznamuje orgánu, ktorý ho do funkcie vymenoval.
(7) Zamestnávateľ môže ustanoviť v pracovnom poriadku činnosti zhodné alebo obdobné
s predmetom činnosti zamestnávateľa, ktoré zamestnanec nesmie vykonávať.
(8) Zamestnávateľ môže udelený súhlas podľa odsekov 2 a 3 písomne odvolať. V písomnom
odvolaní súhlasu je zamestnávateľ povinný uviesť dôvody zmeny svojho rozhodnutia.
(9) Vedúci zamestnanec je povinný do 30 dní odo dňa jeho ustanovenia na miesto vedúceho
zamestnanca alebo odo dňa písomného odvolania súhlasu zamestnávateľa udeleného podľa
odsekov 2 a 3 skončiť uvedené činnosti spôsobom vyplývajúcim z príslušných právnych
predpisov.
(10) Vedúci zamestnanec je povinný deklarovať svoje majetkové pomery do
a) 30 dní od ustanovenia na miesto vedúceho zamestnanca,
b) 31. marca každého kalendárneho roka počas vykonávania funkcie.
(11) Vedúci zamestnanec, ktorý vykonáva funkciu štatutárneho orgánu, oznamuje údaje o
svojich majetkových pomeroch v rozsahu stanovenom § 54 ods. 2 až 4 a ods. 6 zákona č.
312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších
predpisov, orgánu, ktorý ho do funkcie vymenoval.
(12) Ostatní vedúci zamestnanci oznamujú údaje o svojich majetkových pomeroch v rozsahu
stanovenom § 54 ods. 2 až 4 a ods. 6 zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene
a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov štatutárnemu orgánu.
(13) Riaditeľ školy v rámci povinností uvedených v odseku 1
plní najmä tieto ďalšie úlohy:
a) zodpovedá za pedagogickú úroveň, odbornú úroveň a výsledky práce školy alebo
školského zariadenia, utvára podmienky pre prácu všetkých zamestnancov, stará
sa o ďalšie pedagogické a odborné vzdelávanie zamestnancov,
b) rozhoduje o právach, právom chránených záujmoch alebo povinnostiach detí a
mládeže v prípadoch zverených im osobitným predpisom,
c) ďalej rozhoduje najmä o:
1. vysielaní zamestnancov na pracovné cesty,
2. hodnotení pracovných výsledkov jednotlivých zamestnancov a pracovných
kolektívov,
3. určení nástupu dovolenky na zotavenie zamestnancom podľa čl. 15 ods. 8
pracovného poriadku,
4. nariaďovaní práce nadčas a vhodnom čase čerpania náhradného voľna, prípadne o
vhodnej úprave pracovného času,
5. poskytovaní pracovného voľna pri krátkodobých prekážkach v práci zo strany
zamestnanca,
6. zverovaní kabinetných zbierok zamestnancom, (učiteľom - správcom kabinetov,
nástrojov, osobných ochranných pracovných prostriedkov, prípadne iných
podobných predmetov) na základe písomného potvrdenia,
7. zabezpečuje sústavné oboznamovanie vedúcich zamestnancov a všetkých
ostatných zamestnancov s právnymi predpismi a ostatnými predpismi na zaistenie
bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a s novými poznatkami bezpečnostnej
techniky, pravidelne overujú ich znalosti z týchto predpisov a sústavne vyžadujú a
kontrolujú ich dodržiavanie,
8. zabezpečuje vypracovanie Projektu vzdelávania z oblasti BOZP,
9. zabezpečuje vypracovanie Zoznamu o poskytovaní osobných ochranných
pracovných prostriedkov podľa nariadenia vlády SR č. 504/2002 Z. z. o
podmienkach poskytovania osobných ochranných pracovných prostriedkov,
10. pri vzniku pracovného úrazu, ktorý podlieha registrácii postupuje podľa vyhlášky
SUBP a SBU č. 111/1975 Zb. v znení vyhlášky č. 483/1990 Zb., Zákonníka práce
a ostatných právnych predpisov,
11. pri vzniku školského úrazu postupuje podľa pokynov MŠ SR č. 6000/1988-424 o
školských úrazoch a Metodického usmernenia č. 1138/1997-131 z 29. 7. 1997 a
Zákonníka práce,
12. vytvára priaznivé podmienky na prehlbovanie a zvyšovanie kvalifikácie
zamestnancov podľa finančných možností školy,
13. na zlepšovanie kultúry práce a pracovného prostredia utvára primerané pracovné
podmienky,
14. kontrole práce vykonávané na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo
pracovného pomeru, schvaľuje odmenu za tieto práce a potvrdzuje vykonanie
práce,
15. zabezpečuje uvádzanie začínajúcich pedagogických zamestnancov do
pedagogickej praxe a ich pracovnú adaptáciu, utvára učiteľom podmienky
predovšetkým na vyučovanie predmetov ich aprobácie,
16. určuje so zreteľom na konkrétne podmienky školy alebo školského zariadenia
pracovnú náplň zamestnancov v súlade s dohodnutým druhom práce v pracovnej
zmluve,
17. dbá o morálne oceňovanie práce podriadených zamestnancov,
18. zabezpečuje zamestnancom vo všetkých zmenách stravovanie zodpovedajúce
zásadám správnej výživy priamo na pracoviskách alebo v ich blízkosti,
19. zabezpečuje vypracovanie dokumentácie BOZP v zmysle platných právnych
predpisov.
 (15) Riaditeľ školy ďalej
a) riadi školu alebo školské zariadenie po pedagogickej, odbornej a administratívno-hospodárskej
stránke; ukladá úlohy pedagogickým zamestnancom a ostatným
zamestnancom a vytvára pre nich podmienky na odborný rast; stará sa o finančné
zabezpečenie chodu školy a školského zariadenia,
b) kontroluje činnosť všetkých zamestnancov a výsledky ich práce a na základe
vlastného pozorovania, predovšetkým prostredníctvom hospitačnej činnosti i na
základe správ svojich zástupcov, vykonáva rozbor výchovno-vzdelávacej práce
jednotlivých zamestnancov, prerokúva ho s príslušným zamestnancom a vyvodzuje z
neho závery pre ďalšiu činnosť zamestnanca,
c) dbá na dodržiavanie hygienických predpisov, týkajúcich sa výchovno-vzdelávacieho
procesu.
(16) Riaditeľ školy  sa pri plnení svojich úloh riadi
platnými predpismi a príslušnými pokynmi; za ich plnenie zodpovedá zriaďovateľovi. Koná
vždy tak, aby bol vzorom všetkým zamestnancom školy alebo školského zariadenia.
(17) Popri povinnostiach v oblasti riadenia uvedených v tomto pracovnom poriadku,
povinnostiach vyplývajúcich z osobitných predpisov riaditeľ školy a ostatní vedúci pedagogickí zamestnanci plnia základný úväzok v rozsahu stanovenom osobitným predpisom.

Piata časť
Čl. 12
Dĺžka a využitie pracovného času
(1) Pracovný čas zamestnanca je v súlade s § 85 ods. 5 Zákonníka práce najviac 40 hodín
týždenne. Zamestnanec, ktorý má pracovný čas rozvrhnutý tak, že pravidelne vykonáva prácu
striedavo v oboch zmenách v dvojzmennej prevádzke, má pracovný čas najviac 38 a 3/4
hodiny týždenne, a vo všetkých zmenách v trojzmennej alebo nepretržitej prevádzke má
pracovný čas najviac 37 a ½ hodiny týždenne. Rozsah týždenného pracovného času
zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme možno upraviť v kolektívnej zmluve
zamestnávateľa podľa Kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa na príslušný kalendárny rok pre
zamestnávateľov, ktorí pri odmeňovaní postupujú podľa zákona č. 553/2003 Z. z.
o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme.
(2) Zamestnanci vo funkcii – ekonóm, sociálny pracovník, hospodár školy, vedúci školskej jedálne, školský psychológ prípadne ďalší po dohode s riaditeľom školy, môžu využiť pružný pracovný čas podľa § 88 a § 89 ods. 1 písmeno b) Zákonníka práce. Základný pracovný čas, kedy títo zamestnanci musia byť v práci je v čase od 9,00 do 14,00. Voliteľný pracovný čas môže prebiehať v čase od 6,00 do 9,00 hod. a od 14,00 do 18,00 hod. 
(3) Týždenný pracovný čas pedagogických zamestnancov pozostáva z času, počas ktorého
pedagogickí zamestnanci vykonávajú vyučovaciu činnosť a výchovnú činnosť, a z času, počas
ktorého vykonávajú ostatné činnosti súvisiace s pedagogickou prácou. Rozsah vyučovacej činnosti a výchovnej činnosti je ustanovený nariadením vlády SR č. 422/2009 ktorým sa ustanovuje rozsah priamej vyučovacej činnosti a priamej výchovnej činnosti pedagogických zamestnancov. 
(4) Týždenný pracovný čas sa rozvrhuje tak, aby pri rovnomernom rozvrhnutí na jednotlivé
týždne rozdiel dĺžky pracovného času pripadajúci na jednotlivé týždne nepresiahol tri hodiny
a aby pracovný čas v jednotlivých dňoch nepresiahol deväť hodín. Priemerný pracovný čas
nesmie pritom v určitom období, spravidla štvortýždňovom, presahovať hranicu pre
ustanovený týždenný pracovný čas.
(5) Ak povaha práce alebo podmienky prevádzky nedovoľujú, aby sa pracovný čas rozvrhol
rovnomerne na jednotlivé týždne môže zamestnávateľ po prerokovaní so zástupcami
zamestnancov alebo po dohode so zamestnancom v súlade s § 87 ods. 1 Zákonníka práce
rozvrhnúť pracovný čas nerovnomerne na jednotlivé týždne. Priemerný týždenný pracovný
čas nesmie pri tom presiahnuť v období najviac štyroch mesiacov ustanovený týždenný
pracovný čas.
(6) Ak ide o činnosti, pri ktorých sa v priebehu roka prejavuje rozdielna potreba práce, môže
zamestnávateľ po dohode so zástupcami zamestnancov alebo po dohode so zamestnancom
rozvrhnúť pracovný čas nerovnomerne na jednotlivé týždne na obdobie dlhšie ako štyri
mesiace, najviac na obdobie 12 mesiacov. Priemerný týždenný pracovný čas počas tohto
obdobia nesmie pritom presiahnuť ustanovený týždenný pracovný čas.
(7) Zamestnancovi so zmenenou pracovnou schopnosťou, tehotnej žene, žene alebo mužovi,
ktorý sa trvale stará o dieťa mladšie ako tri roky, osamelému zamestnancovi, ktorý sa trvale
stará o dieťa mladšie ako 15 rokov, možno rozvrhnúť pracovný čas nerovnomerne len po
dohode s ním.
(8) Pracovný čas v priebehu 24 hodín nesmie presiahnuť 12 hodín.
(9) Zamestnávateľ zabezpečuje, aby sa príchody a odchody zamestnancov a odpracovaný
pracovný čas vhodným spôsobom evidovali a kontrolovali. Spôsob kontroly a evidencie je uvedený v prílohe č. 2.
(10) Pracovná zmena je časť ustanoveného týždenného pracovného času, ktorý je
zamestnanec povinný na základe vopred určeného rozvrhu pracovných zmien odpracovať v
rámci 24 hodín po sebe nasledujúcich a prestávka v práci (§ 90 ods. 1 Zákonníka práce).
(10) Začiatok a koniec pracovného času a rozvrh pracovných zmien nepedagogických zamestnancov a vedúcich organizačných útvarov je určený samostatným rozhodnutím a tvorí súčasť pracovno-právnych dokladov zamestnanca.
(11) Zamestnávateľ po dohode so zástupcami zamestnancov môže pracovný čas tej istej
zmeny rozdeliť na dve časti (§ 90 ods. 6 Zákonníka práce).
(12) Zamestnanec je povinný byť 10 minút pred začiatkom pracovného času už na svojom pracovisku a odchádzať z neho až po skončení pracovného času.
(13) Zamestnávateľ je povinný poskytnúť zamestnancovi, ktorého pracovná zmena trvá 4 a viac hodín, prestávku na odpočinok a jedenie v trvaní 30 minút. Ak ide o práce, ktoré sa
nemôžu prerušiť, musí sa zamestnancovi aj bez prerušenia prevádzky alebo práce zabezpečiť
primeraný čas na odpočinok a jedenie. Podrobnejšie podmienky poskytnutia prestávky na
odpočinok a jedenie sú uvedené v prílohe č.3.
(14) Prestávky na odpočinok a jedenie sa nezapočítavajú do pracovného času (§ 91 ods. 5
Zákonníka práce).

Čl. 13
Pracovnoprávne dôsledky porušenia pracovnej disciplíny
(1) Za porušenie pracovnej disciplíny sa považuje zavinené porušenie alebo nesplnenie povinností zamestnanca, ktoré pre neho vyplývajú z § 47 ods.1 písm.b) a § 81 a 82 ZP, a povinností vyplývajúcich z ďalších všeobecne záväzných predpisov, z príkazov alebo  opatrení vedúcich zamestnancov, z pracovného poriadku a organizačného poriadku organizácie. 
(2) Ak sa dopustí zamestnanec menej závažného porušenia pracovnej disciplíny, je vedúci
zamestnanec povinný zamestnanca písomne upozorniť na porušenie pracovnej disciplíny a na možnosť výpovede zamestnancovi v súvislosti s porušením pracovnej disciplíny. Z dôvodu porušenia pracovnej disciplíny môže dať zamestnávateľ výpoveď len  do jedného mesiaca odo dňa, keď sa o dôvode výpovede dozvedel, najneskôr však do jedného roka odo dňa, keď dôvod výpovede vznikol.   
 (3) Pri závažnom alebo menej závažnom porušení pracovnej disciplíny bude zamestnanec postihnutý jedným z nasledovných pracovnoprávnych dôsledkov:
a)      znížením alebo odňatím mzdového zvýhodnenia,
b)      skončením pracovného pomeru výpoveďou podľa § 63 ods. 1 písm. e)ZP
(pre menej závažné porušenie pracovnej disciplíny, ak bol zamestnanec v posledných šiestich mesiacoch v súvislosti s porušovaním pracovnej disciplíny písomne upozornený na možnosť výpovede),
c) krátením dovolenky za neospravedlnenú zmenu o jeden až dva dni, neospravedlnené časti zmien sa sčítavajú,
d) skončením pracovného pomeru výpoveďou podľa § 63 ods. 1 písm. e) ZP, ak ide o porušenie pracovnej disciplíny z dôvodov, pre ktoré by s ním škola mohla okamžite skončiť pracovný pomer,
e) skončením pracovného pomeru výpoveďou podľa § 63 ods. 1 písm. d) bod 4. ZP, ak zamestnanec plní neuspokojivo pracovné úlohy a riaditeľ ho v posledných šiestich mesiacoch  písomne vyzval na odstránenie nedostatkov a zamestnanec ich v primeranom čase neodstránil,
f) okamžitým  skončením pracovného pomeru podľa § 68 ZP, ak bol zamestnanec právoplatne odsúdený pre úmyselný trestný čin alebo porušil závažne pracovnú disciplínu.
Dôvody, ktoré oprávňujú zamestnávateľa okamžite skončiť pracovný pomer so zamestnancom, sa musia uplatniť do jedného mesiaca odo dňa, keď sa zamestnávateľ o dôvode dozvedel, najneskôr však do jedného roka odo dňa, keď tento dôvod vznikol. 
 (4) V podmienkach zamestnávateľa, vychádzajúc z ustanovení ZP sa: 
Za závažné porušenie pracovnej disciplíny považuje:
-         	neospravedlnená neprítomnosť zamestnanca v práci v lehote presahujúcej 2 dni v mesiaci,
-	porušenie finančnej disciplíny, 
-         	preukázané úmyselné poškodenie alebo odcudzenie majetku alebo pokus o odcudzenie,
-         	porušovanie dobrého mena zamestnávateľa na verejnosti,
-         	požitie alkoholu, omamných alebo psychotropných látok na pracovisku, alebo príchod na pracovnú zmenu pod vplyvom alkoholu alebo omamných látok,
-         	odmietnutie podrobiť sa vyšetreniu, či zamestnanec nie je pod vplyvom alkoholu, omamných alebo psychotropných látok na pracovisku, 
-         	neuposlúchnutie pracovného príkazu vedúceho zamestnanca, ktoré súvisí s pracovným zaradením zamestnanca,
-         	hrubé,  neprístojné správanie sa zamestnanca voči žiakom, iným zamestnancom, porušovanie dobrých medziľudských vzťahov,
-	potrestanie žiaka školy, ktoré mu spôsobilo psychickú alebo fyzickú traumu,
-         	morálne delikty zamestnanca na pracovisku;
-	porušenie zákona o ochrane osobných údajov,
- 	svojvoľné opustenie pracoviska v pracovnom čase.
 
(5) Za menej závažné porušenie pracovnej disciplíny sa považuje:
- 	úmyselné nesplnenie opodstatnených príkazov a pokynov vedúcich zamestnancov alebo odmietnutie ich splniť, pokiaľ ich porušenie nedosahuje intenzitu konania uvedeného v bode 4.  
- 	neskorý neospravedlnený príchod na pracovisko,
- 	bezdôvodná neprítomnosť pri žiakoch, nad ktorými má pedagóg vykonávať dozor, alebo výchovno-vzdelávaciu činnosť,
- 	nesplnenie oznamovacej povinnosti vedúcich zamestnancov o majetkových pomeroch,
- 	nesplnenie povinnosti písomného nahlásenia, že pominuli okolnosti zaradenia zamestnanca do príslušnej kategórie (podľa článku 23 tohto pracovného poriadku)
-	porušenie prevádzkového poriadku školskej dielne, jedálne, učebne výpočtovej techniky,  a ďalších súčastí školy, ktoré majú svoj prevádzkový poriadok alebo štatút,
-	prítomnosť v budove školy bez zápisu do el. dochádzkového systému alebo v knihe evidencie alebo opustenie budovy školy bez zápisu do el. dochádzkového systému alebo do knihy evidencie,
- 	úmyselné porušovanie bezpečnostných predpisov.

Hodnotenie intenzity porušenia pracovnej disciplíny závisí od konkrétnych okolností a ovplyvňuje ho tak  osoba zamestnanca, jeho doterajší postoj k plneniu pracovných povinností,  spôsob a intenzita porušenia konkrétnych pracovných povinností, ako aj situácia, v ktorej k porušeniu došlo, dôsledky porušenia pre zamestnávateľa, či konanie zamestnanca spôsobilo zamestnávateľovi škodu.  
Kontrolu dodržiavania pracovnej disciplíny vykonáva priebežne vedúci zamestnanec a riaditeľ školy. Pri plánovaných kontrolách je určená 3-členná komisia, ktorej členmi môžu byť vedúci organizačných zložiek, členovia rady školy alebo predsedníctva OZ PŠaV, prípadne iné osoby poverené riaditeľom školy. Kontrola zákazu užívania alkoholických nápojov sa vykonáva prístrojom. O každej kontrole je vytvorený písomný záznam.

Čl. 14
Práca nadčas a nočná práca
(1) Prácou nadčas je práca vykonávaná zamestnancom školy alebo školského zariadenia na
príkaz vedúceho zamestnanca alebo s jeho súhlasom nad určený týždenný pracovný čas
vyplývajúci z vopred určeného rozvrhnutia pracovného času a vykonávaná mimo rámca
rozvrhu pracovných zmien (§ 97 ods. 1 Zákonníka práce). U pedagogických zamestnancov je
prácou nadčas práca vykonávaná nad základný úväzok stanovený osobitným predpisom. U
zamestnancov s kratším pracovným časom (§ 49 Zákonníka práce) je prácou nadčas práca
presahujúca jeho týždenný pracovný čas. Týmto zamestnancom nemožno prácu nadčas
nariadiť.
(2) Práca nadčas nesmie presiahnuť v priemere osem hodín týždenne v období najviac
štyroch mesiacov po sebe nasledujúcich, ak sa zamestnávateľ so zástupcami zamestnancov
nedohodne na dlhšom období, najviac však 12 mesiacov po sebe nasledujúcich.
(3) V kalendárnom roku možno nariadiť zamestnancovi prácu nadčas v rozsahu najviac 150
hodín. 
(4) Do počtu hodín najviac prípustnej práce nadčas v roku sa nezahŕňa práca nadčas, za
ktorú zamestnanec dostal náhradné voľno alebo ktorú vykonáva pri
a) naliehavých opravárskych prácach,
b) mimoriadnych udalostiach a naliehavých prácach, kde hrozilo nebezpečenstvo
ohrozujúce život, zdravie alebo veľké hospodárske škody.
(5) U pedagogických zamestnancov sa za jednu hodinu práce nadčas považuje vyučovacia
hodina alebo hodina priamej výchovnej práce prevyšujúca mieru vyučovacej činnosti alebo
výchovnej činnosti stanovená osobitným predpisom. Riaditeľ školy alebo jeho zástupca pri príprave rozvrhu hodín presne rozvrhne predovšetkým základný úväzok
pedagogického zamestnanca a osobitne určí hodiny vyučovacej činnosti alebo hodiny
výchovnej činnosti prevyšujúce tento základný úväzok, ktoré sa budú považovať za prácu
nadčas.
(6) Zamestnanec je povinný pracovať nadčas, ak mu zamestnávateľ nariadil prácu nadčas v
súlade s právnymi predpismi. Zamestnávateľ vydá zamestnancovi príkaz na prácu nadčas v
primeranom časovom predstihu, ak tomu nebránia závažné prevádzkové dôvody. Za prácu
nadčas sa nepovažuje práca, ktorú zamestnávateľ zamestnancovi nenariadil ani ju neschválil. Ak vyučovacie hodiny určené rozvrhom hodín ako základný úväzok nebudú odpracované, hodiny označené ako nadčasové nie je možné odpracovať v inom termíne.
(7) Za hodinu práce nadčas patrí zamestnancovi hodinová sadzba jeho funkčného platu
zvýšená o 30%, a ak ide o deň nepretržitého odpočinku v týždni, zvýšená o 60% hodinovej
sadzby funkčného platu. Ak sa zamestnávateľ so zamestnancom dohodli na čerpaní
náhradného voľna za prácu nadčas, patrí mu príslušná časť funkčného platu a za každú hodinu
práce nadčas hodina náhradného voľna; zvýšenie podľa prvej vety zamestnancovi nepatrí. Ak
zamestnávateľ neposkytne zamestnancovi náhradné voľno počas troch kalendárnych
mesiacov alebo v inom dohodnutom čase po vykonaní práce nadčas, patrí zamestnancovi
zvýšenie podľa prvej vety (§ 19 zákona č. 553/2003 Z. z.).
(8) Ak zamestnanec prácu nadčas vykonáva v noci, v sobotu, v nedeľu alebo vo sviatok,
patria mu aj príplatky podľa § 16 až 18 zákona č. 553/2003 Z. z.. Tieto príplatky mu patria aj
vtedy, ak sa mu za prácu nadčas poskytlo náhradné voľno.
(9) Vedúci zamestnanec, ktorý je štatutárnym orgánom, má funkčný plat určený
s prihliadnutím na prácu nadčas. Ostatným vedúcim zamestnancom za prácu nadčas patrí plat
za prácu nadčas v rozsahu ustanovenom § 19 zákona č. 553/2003 Z. z.
(10) Pedagogickým zamestnancom škôl a školských zariadení sa poskytuje náhradné voľno
nasledujúcim spôsobom. V období, keď si pedagogický zamestnanec bude čerpať náhradné
voľno, sa jeho základný úväzok stanovený osobitným predpisom znižuje o počet hodín
rovnajúci sa hodinám nadčasovej práce, za ktorú si toto voľno čerpá (usmernenie MŠ SR č.
CD 2006-2122/4706-1:14 k práci nadčas. V čase vedľajších a letných prázdnin čerpá pedagogický zamestnanec na 1 deň 6 hodín náhradného voľna.
(11) Nočná práca je práca vykonávaná v čase medzi 22,00 hodinou a 6,00 hodinou. Za
hodinu nočnej práce prislúcha zamestnancovi príplatok vo výške 25% hodinovej sadzby
funkčného platu.
(12) Uložiť prácu nadčas alebo nočnú prácu môže zamestnávateľ len v súlade s § 97 a § 98
Zákonníka práce.
(13) Náhradné voľno za prácu nadčas si môžu zamestnanci uplatniť najmä v čase školských
prázdnin, pokiaľ im bezprostredne nadriadený zamestnanec neumožní čerpanie náhradného
voľna v inom termíne.
(14) Rozsah a podmienky práce nadčas určí zamestnávateľ po dohode so zástupcami
zamestnancov.
(15) Zamestnávateľ je povinný viesť evidenciu pracovného času, práce nadčas, nočnej práce
a pracovnej pohotovosti zamestnanca.
(16) Pred nástupom čerpania voľna za prácu nadčas je zamestnanec povinný požiadať zamestnávateľa o jeho poskytnutie na predpísanom tlačive a náhradné voľno čerpať až
po schválení príslušným vedúcim zamestnancom. Počas dní školského vyučovania schvaľuje čerpanie náhradného voľna pre pedagogických zamestnancov riaditeľ školy.

Čl. 15
Dovolenka
(1) Dovolenka učiteľov vrátane riaditeľov škôl a ich zástupcov, učiteľov materských škôl, vychovávateľov a asistentov učiteľa je najmenej osem týždňov v kalendárnom roku.
(2) Základná výmera dovolenky pomocných vychovávateľov je stanovená § 103 ods. 1 a 2
Zákonníka práce. V zmysle § 106 ods. 2 písm. d) Zákonníka práce, tí pomocní
vychovávatelia, ktorí pracujú pri priamom ošetrovaní alebo pri obsluhe duševne chorých
alebo mentálne postihnutých aspoň v rozsahu polovice určeného týždenného pracovného
času, majú nárok na dodatkovú dovolenku v dĺžke jedného týždňa.
(3) Základná výmera ostatných zamestnancov je stanovená v § 103 ods. 1 a 2 Zákonníka
práce.
(4) Výmeru dovolenky stanovenú § 103 ods. 1 až 3 Zákonníka práce môžu zamestnávatelia
upraviť v kolektívnej zmluve zamestnávateľa v súlade s Kolektívnou zmluvou vyššieho
stupňa na príslušný kalendárny rok pre zamestnávateľov, ktorí pri odmeňovaní postupujú
podľa zákona č. 553/2003 Z. z.
(5) Zamestnanec, ktorý počas nepretržitého trvania pracovného pomeru k tomu istému
zamestnávateľovi vykonával u neho prácu aspoň 60 dní v kalendárnom roku, má nárok na
dovolenku za kalendárny rok, prípadne na jej pomernú časť, ak pracovný pomer netrval
nepretržite počas celého kalendárneho roka. Za odpracovaný deň sa považuje deň, v ktorom
zamestnanec odpracoval prevažnú časť svojej zmeny. Časti zmien odpracované v rôznych
dňoch sa nesčítajú.
(6) Pomerná časť dovolenky je za každý celý kalendárny mesiac nepretržitého trvania toho
istého pracovného pomeru jedna dvanástina dovolenky za kalendárny rok.
(7) Zamestnancovi, ktorému nevznikol nárok na dovolenku za kalendárny rok ani na jej
pomernú časť, pretože nevykonával v kalendárnom roku u toho istého zamestnávateľa prácu
aspoň 60 dní, patrí dovolenka za odpracované dni v dĺžke jednej dvanástiny dovolenky za
kalendárny rok za každých 22 odpracovaných dní v príslušnom kalendárnom roku.
(8) Čerpanie dovolenky určuje zamestnávateľ po prerokovaní so zamestnancom podľa
plánu dovoleniek určeného s predchádzajúcim súhlasom zástupcov zamestnancov tak, aby si
zamestnanec mohol dovolenku vyčerpať spravidla vcelku a do konca kalendárneho roka. Pri
určovaní dovolenky je potrebné prihliadať na úlohy školy alebo školského zariadenia a na
oprávnené záujmy zamestnanca.
(9) Ak si zamestnanec nemôže dovolenku vyčerpať v kalendárnom roku z naliehavých
prevádzkových dôvodov alebo preto, že zamestnávateľ neurčí jej čerpanie, alebo pre prekážky
v práci, je zamestnávateľ povinný poskytnúť ju zamestnancovi tak, aby sa skončila najneskôr
do konca budúceho kalendárneho roka. Zamestnávateľ je povinný určiť zamestnancovi
čerpanie aspoň štyroch týždňov dovolenky v kalendárnom roku, ak má na ne nárok a ak
určeniu dovolenky nebránia prekážky v práci na strane zamestnanca. Ak si zamestnankyňa
(zamestnanec) nemôže vyčerpať dovolenku pre čerpanie rodičovskej dovolenky ani do konca
budúceho kalendárneho roka, poskytne jej zamestnávateľ nevyčerpanú dovolenku po
skončení rodičovskej dovolenky.
(10) Ak sa poskytuje dovolenka v niekoľkých častiach, musí byť aspoň jedna časť najmenej
dva týždne, ak sa zamestnanec so zamestnávateľom nedohodne inak. Deň nástupu dovolenky
je riaditeľ školy povinný oznámiť zamestnancom bez zbytočného prieťahu po určení plánu dovoleniek aspoň 14 dní pred nástupom dovolenky. So súhlasom zamestnanca sa môže výnimočne toto obdobie skrátiť.
(11) V pláne čerpania dovoleniek sa zabezpečí, aby pedagogickí zamestnanci škôl, ktoré nie sú v prevádzke v čase letných prázdnin, čerpali prevažnú časť dovolenky v tomto čase. Pedagogickým
zamestnancom, ktorí v čase letných prázdnin zabezpečujú nevyhnutné potrebné práce, sa
určuje čerpanie dovolenky v čase zimných alebo jarných prázdnin, prípadne v čase prerušenia
prevádzky školy alebo školského zariadenia. Počas dní školského vyučovania smú pedagogickí zamestnanci čerpať maximálne 10 dní v jednom školskom roku, súhlas s čerpaním viacerých dní dovolenky vydá riaditeľ školy len v závažných prípadoch.
(12) V školských zariadeniach s celoročnou prevádzkou sa poskytuje dovolenka
pedagogickým zamestnancom počas celého kalendárneho roka tak, aby bola zabezpečená
prevádzka týchto zariadení aj v čase letných prázdnin. Čerpanie dovoleniek týchto
zamestnancov sa realizuje predovšetkým v čase, keď je prevádzka školského zariadenia
prerušená alebo obmedzená. Počas dní riadneho vyučovania smie pedagogický zamestnanec čerpať maximálne 10 dní dovolenky, súhlas na dlhšie čerpanie poskytuje riaditeľ školy na základe písomnej žiadosti s riadnym zdôvodnením. 
(13) Riaditeľ školy alebo riaditeľ školského zariadenia môže zamestnancovi v súlade s §113
ods.1 Zákonníka práce určiť čerpanie dovolenky, aj keď do nástupu na dovolenku nesplnil
podmienky na vznik nároku na dovolenku v zmysle § 101 Zákonníka práce, ak možno
predpokladať, že zamestnanec tieto podmienky splní do konca kalendárneho roka alebo do
skončenia pracovného pomeru.
(14) Zamestnanec je povinný vrátiť vyplatenú náhradu mzdy za dovolenku alebo jej časť, na
ktorú stratil nárok alebo na ktorú mu nárok nevznikol.
(15) V prípade, že zamestnanec nemôže čerpať dovolenku v čase prázdnin ani v zmysle § 113
ods.1 Zákonníka práce, poverí ho riaditeľ školy alebo riaditeľ školského zariadenia výkonom
prác súvisiacich s jeho pracovnou zmluvou a potrebami školy alebo školského zariadenia.
(16) Zamestnanec je povinný včas oznámiť príslušnému vedúcemu zamestnancovi
skutočnosti, ktoré majú význam pre určenie nástupu dovolenky a včas navrhnúť termín
nástupu dovolenky alebo jeho zmenu.
(17) Pred nástupom dovolenky je zamestnanec povinný požiadať zamestnávateľa o
poskytnutie dovolenky na predpísanom tlačive o čerpaní dovolenky a dovolenku nastúpiť až
po jej schválení príslušným vedúcim zamestnancom.
(18) Zamestnanca môže zamestnávateľ odvolať z dovolenky len na plnenie úloh súvisiacich s
dojednaným druhom práce v pracovnej zmluve. Odvolať zamestnanca z dovolenky môže
zamestnávateľ na plnenie inej práce ako bola dohodnutá ak je to potrebné na odvrátenie
mimoriadnej udalosti alebo na zmiernenie jej bezprostredných následkov (§55 ods. 4
Zákonníka práce).
(19) Zamestnávateľ je povinný nahradiť zamestnancovi náklady, ktoré mu bez jeho zavinenia
vznikli preto, že zamestnávateľ mu zmenil čerpanie dovolenky alebo ho odvolal z dovolenky.
(20) Dodatková dovolenka sa poskytuje zamestnancom škôl a školských zariadení v rozsahu
a za podmienok ustanovených § 106 Zákonníka práce.
(21) Zamestnancovi patrí za vyčerpanú dovolenku náhrada platu vo výške jeho funkčného
platu.
(22) Náhradu platu za nevyčerpanú dovolenku možno zamestnancovi poskytnúť len vtedy, ak
nemohol vyčerpať dovolenku z dôvodu skončenia pracovného pomeru.
(23) Za dovolenku alebo jej časť, ktorú zamestnanec nemohol vyčerpať, patrí zamestnancovi
náhrada platu vo výške jeho funkčného platu.

Šiesta časť
Zásady hodnotenia zamestnancov
Čl. 16
Plat
(1) Pri odmeňovaní zamestnancov škôl a školských zariadení sa postupuje podľa zákona č.
553/2003 Z. z. a zákona 317/2009 Z. z. o pedagogických a odborných zamestnancoch.
.
(2) Zamestnávateľ poskytuje zamestnancovi plat podľa zákona č. 553/2003 Z. z., všeobecne
záväzných právnych predpisov vydaných na vykonanie tohto zákona, zákona č. 552/2003 Z.
z. a v ich rámci podľa kolektívnej zmluvy, pracovnej zmluvy alebo vnútorného predpisu.
(3) Zamestnávateľ je povinný prideľovať zamestnancom prácu podľa pracovnej zmluvy.
Zamestnancovi prislúcha za vykonanú prácu plat. Platom je peňažné plnenie poskytované
zamestnancovi za prácu. Za plat sa nepovažuje náhrada za pracovnú pohotovosť, náhrada za
pohotovosť a plnenia poskytované zamestnancovi podľa osobitných predpisov v súvislosti
s vykonávaním pracovných činností, najmä odstupné, odchodné a cestovné náhrady.
(4) Funkčný plat zamestnanca je súčet tarifného platu a príplatkov určených mesačnou
sumou.
(5) Zamestnávateľ zaradí zamestnanca do platovej triedy podľa najnáročnejšej pracovnej
činnosti, z hľadiska jej zložitosti, zodpovednosti, fyzickej záťaže a psychickej záťaže, ktorú
má vykonávať podľa druhu práce dohodnutého v pracovnej zmluve, a podľa splnenia
kvalifikačných predpokladov, ktoré sú potrebné na jej vykonávanie.
 (6) Zamestnanca, ktorý má vykonávať pracovné činnosti remeselné, manuálne alebo
manipulačné s prevahou fyzickej práce, môže zamestnávateľ výnimočne zaradiť do 6.
platovej triedy alebo do 7. platovej triedy podľa ním vykonávanej najnáročnejšej pracovnej
činnosti, ak na jej vykonávanie podľa rozhodnutia zamestnávateľa stačí stredné vzdelanie
v príslušnom učebnom odbore a najmenej päť rokov odbornej praxe.
(7) Pri zaradení zamestnanca do platovej triedy zamestnávateľ neprihliada na dosiahnutý
vyšší stupeň vzdelania alebo na iný druh osobitného kvalifikačného predpokladu, ako je
stupeň vzdelania alebo druh osobitného kvalifikačného predpokladu, ktoré sú v katalógu (nariadenie vlády č. 341/2004 v znení neskorších predpisov)
alebo vo vyhláške MŠ SR č. 437/2009 Z. z. ktorou sa ustanovujú kvalifikačné predpoklady a osobitné kvalifikačné požiadavky pre jednotlivé kategórie pedagogických zamestnancov a odborných zamestnancov 
(8) Zamestnávateľ určí dĺžku započítanej praxe zamestnanca a v závislosti od nej ho zaradí
do jedného z 12 platových stupňov. To neplatí pre pedagogických a odborných zamestnancov, 
u ktorých sa podľa dĺžky praxe započítava percentuálne navýšenie platovej tarify. 
(9) Zamestnávateľ písomne oznámi zamestnancovi výšku a zloženie funkčného platu pri
uzatvorení pracovnej zmluvy, pri zmene druhu práce alebo pri úprave funkčného platu.
(10) Zamestnancovi zaradenému do platovej triedy podľa ods. 5 a 6 patrí tarifný plat v sume
platovej tarify ustanovenej pre platovú triedu a platový stupeň, do ktorých je zaradený, podľa
základnej stupnice platových taríf . 
(11) Pedagogickému zamestnancovi patrí tarifný plat, ktorý je súčtom platovej tarify a sumy
zvýšenia platovej tarify. 
(12) Pri určení započítanej praxe pedagogického zamestnanca na účely zvýšenia platovej
tarify sa postupuje podľa § 6 ods. 2 až 6 zákona č. 553/2003 Z. z.
(13) Riaditeľovi školy alebo riaditeľovi školského zariadenia, ktorý je štatutárnym orgánom,
určí plat podľa zákona o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom
záujme, ten, kto ho do funkcie ustanovil (§ 26 ods. 1 zákona).
(14) Zamestnancovi, ktorý má vykonávať pracovné činnosti remeselné, manuálne alebo
manipulačné s prevahou fyzickej práce v 1. alebo 2. tarifnej triede, môže zamestnávateľ určiť tarifný plat podľa základnej stupnice platových taríf v rámci rozpätia najnižšej platovej tarify a najvyššej platovej tarify, do ktorej ho zaradil, nezávisle od dĺžky započítanej praxe. Takto určený tarifný plat nesmie byť nižší, ako by bol tarifný plat určený podľa zaradenia do platového
stupňa.
(15) Vedúcemu zamestnancovi patrí príplatok za riadenie v rozsahu ustanovenom § 8 zákona
č. 553/2003 Z. z. v závislosti od stupňa riadenia a pôsobnosti zamestnávateľa v rozsahu
ustanovenom v prílohe č. 6 zákona č. 553/2003 Z. z..
(16) Za pravidelné vykonávanie práce nad rámec pracovných povinností určených v pracovnej náplni môže zamestnávateľ priznať zamestnancovi osobný príplatok až do výšky 100%
platovej tarify najvyššieho platového stupňa platovej triedy, do ktorej je zamestnanec
zaradený a u pedagogického zamestnanca 100% z platovej tarify platovej triedy, do ktorej je
zaradený, zvýšenej o 24%. O priznaní alebo odobratí osobného príplatku informuje zamestnávateľ zamestnanca písomne.
(17) Pedagogickému zamestnancovi a odbornému zamestnancovi školy môže riaditeľ školy priznať aj ďalšie príplatky podľa zákona 319/2009 Z. z. a zákona 553/2003 Z.z. v znení následných predpisov. Ide najmä o tieto príplatky: príplatok za výkon špecializovanej činnosti, kreditový príplatok.
(18) Zamestnancom školy, ktorí pracujú v 2 – alebo 3- zmennej prevádzke, patrí príplatok za zmennosť.
 (18) Zamestnávateľ môže poskytnúť zamestnancom odmenu za podmienok stanovených v §
20 zákona č. 553/2003 Z. z..
 (19) Zamestnávateľ je povinný zabezpečiť ochranu údajov o plate, o náležitostiach s ním
súvisiacich a iných peňažných náležitostiach zamestnancov; tým nie je dotknutá povinnosť
poskytnúť údaje o plate, o náležitostiach s ním súvisiacich a o iných peňažných náležitostiach,
ak tak ustanoví osobitný zákon.

Čl. 17
Výplata platu
(1) Plat sa vypláca zamestnancovi v peniazoch. V inom druhu plnenia alebo v cudzej mene
možno plat vyplácať len ak to umožňuje Zákonník práce alebo iný právny predpis.
(2) Plat sa vypláca prevodom na účet zamestnanca tak, aby určená suma peňažných prostriedkov mohla byť pripísaná na tento účet najneskôr v deň určený na výplatu.
(3) Pri vyúčtovaní platu je zamestnávateľ povinný vydať zamestnancovi písomný doklad
obsahujúci údaje o jednotlivých zložkách platu a o vykonaných zrážkach a o celkovej cene
práce. Údaje o celkovej cene práce tvorí súčet platu a úhrady poistného na zdravotné
poistenie, nemocenské poistenie a dôchodkové zabezpečenie a príspevku na poistenie v
nezamestnanosti platených zamestnávateľom.
(4) Na žiadosť zamestnanca predloží zamestnávateľ zamestnancovi na nahliadnutie doklady,
na ktorých základe mu bol plat vypočítaný.

Čl. 18
Zrážky z platu
(1) Zrážky z platu môže zamestnávateľ vykonať len na základe dohody so zamestnancom o
zrážkach z platu. Inak môže zamestnávateľ vykonať zrážky z platu len v prípadoch určených
§ 131 Zákonníka práce.

Siedma časť

Čl. 19
Prekážky v práci
(1) Prekážky v práci sú skutočnosti, ktoré bránia zamestnancovi vo výkone práce v určenom
a rozvrhnutom pracovnom čase, s ktorými sa spájajú dôsledky ustanovené v právnych
predpisoch (napr. § 136-141a, § 144 Zákonníka práce).
(2) Prekážky v práci a náhradu platu pri prekážkach v práci upravujú ustanovenia § 136 až §
145 Zákonníka práce. Ak je prekážka v práci zamestnancovi školy alebo školského zariadenia
vopred známa, je povinný včas požiadať vedúceho zamestnanca o poskytnutie pracovného
voľna. Inak je zamestnanec povinný upovedomiť zamestnávateľa o prekážke v práci a o jej
predpokladanom trvaní bez zbytočného odkladu (§ 144 ods. 1 Zákonníka práce). Pracovné
voľno zamestnávateľ zamestnancovi neposkytne, ak zamestnanec môže svoju záležitosť
vybaviť mimo pracovného času.
(3) Prekážku v práci a jej trvanie je zamestnanec povinný zamestnávateľovi preukázať.
Príslušné zariadenie je povinné potvrdiť mu doklad o existencii prekážky v práci a o jej
trvaní. Ak má zamestnanec nárok na pracovné voľno bez náhrady platu, zamestnávateľ je
povinný mu umožniť nadpracovanie zameškaného času, ak tomu nebránia vážne prevádzkové
dôvody (§ 144 ods. 2 Zákonníka práce).
(4) Ak zamestnanec nemôže vykonávať prácu pre dôležité osobné prekážky v práci
stanovené § 141 Zákonníka práce, zamestnávateľ mu poskytne pracovné voľno s náhradou
platu alebo bez náhrady platu v rozsahu nevyhnutne potrebnom, resp. najvyššie prípustnom
stanovenom § 141 ods. 1 a 2 Zákonníka práce.
(5) Zamestnávateľ ospravedlní neprítomnosť zamestnanca v práci za čas jeho pracovnej
neschopnosti pre chorobu alebo úraz, počas materskej dovolenky a rodičovskej dovolenky (§
166 Zákonníka práce), karantény, ošetrovania chorého člena rodiny a počas starostlivosti o
dieťa mladšie ako desať rokov, ktoré nemôže byť z vážnych dôvodov v starostlivosti detského
výchovného zariadenia alebo školy, v ktorých starostlivosti dieťa inak je, alebo ak osoba,
ktorá sa inak stará o dieťa, ochorela alebo sa jej nariadila karanténa (karanténne opatrenie),
prípadne sa podrobila vyšetreniu alebo ošetreniu v zdravotníckom zariadení, ktoré nebolo
možné zabezpečiť mimo pracovného času zamestnanca. Za tento čas nepatrí zamestnancovi
náhrada platu, ak osobitný predpis neustanovuje inak (§ 141 ods. 1 Zákonníka práce).
(6) Ďalšie pracovné voľno môže riaditeľ školy alebo riaditeľ školského zariadenia
zamestnancovi poskytnúť v odôvodnených prípadoch alebo aj z iných vážnych dôvodov,
predovšetkým na vybavenie dôležitých osobných, rodinných a iných vecí, ktoré nemožno
vybaviť mimo pracovného času. V týchto prípadoch sa neposkytuje náhrada platu.
(7) Hodiny vyučovacej činnosti a hodiny výchovnej činnosti plánované podľa rozvrhu
hodín, ktoré zamestnanec neodpracoval z dôvodu prekážky na strane zamestnávateľa sa
započítavajú do plnenia základného úväzku pedagogického zamestnanca.
(8) Zamestnávateľ poskytne zamestnancovi pracovné voľno na nevyhnutne potrebný
pracovný čas na výkon verejných funkcií, občianskych povinností a iných úkonov vo
všeobecnom záujme, ak túto činnosť nemožno vykonať mimo pracovného času. Pracovné
voľno poskytne zamestnávateľ bez náhrady platu, ak Zákonník práce, osobitný predpis alebo
kolektívna zmluva zamestnávateľa neustanovuje inak alebo ak sa zamestnávateľ so
zamestnancom nedohodne inak.
(9) Zamestnávateľ uvoľní zamestnanca dlhodobo na výkon verejnej funkcie a výkon
odborovej funkcie. Náhrada platu od zamestnávateľa, u ktorého je v pracovnom pomere, mu
nepatrí.
(10) Verejná funkcia, občianska povinnosť a iný úkon vo všeobecnom záujme je na účely
Zákonníka práce činnosť, o ktorej to ustanovuje Zákonník práce alebo osobitný predpis.
(11) Účasť na ďalšom vzdelávaní, v ktorom má zamestnanec získať predpoklady ustanovené
právnymi predpismi alebo splniť požiadavky nevyhnutné na riadny výkon práce dohodnuté
v pracovnej zmluve, je prekážkou v práci na strane zamestnanca.
(12) Zamestnávateľ môže poskytovať zamestnancovi v súlade s § 140 Zákonníka práce
pracovné voľno a náhradu platu vo výške jeho funkčného platu, najmä ak je predpokladané
zvýšenie kvalifikácie v súlade s potrebou zamestnávateľa. Zvýšenie kvalifikácie je aj jej
získanie alebo rozšírenie.
(13) Zamestnávateľ môže so zamestnancom uzatvoriť dohodu, ktorou sa zamestnávateľ
zaväzuje umožniť zamestnancovi zvýšenie kvalifikácie poskytovaním pracovného voľna,
náhrady platu a úhrady ďalších nákladov spojených so štúdiom, a zamestnanec sa zaväzuje
zotrvať po skončení štúdia u zamestnávateľa určitý čas v pracovnom pomere alebo mu
uhradiť náklady spojené sú štúdiom, a to aj vtedy, keď zamestnanec skončí pracovný pomer
pred skončením štúdia. Dohoda sa musí uzatvoriť písomne, inak je neplatná.
(14) Podmienky a náležitosti dohody upravuje § 155 ods. 2 až 6 Zákonníka práce.
(15) Účasť zamestnanca v čase vyučovania na akciách usporiadaných ústredne riadenými
organizáciami MŠ SR (Štátny pedagogický ústav, metodicko-pedagogické centrá, Štátny
inštitút odborného vzdelávania, školské výpočtové strediská a pod.), krajským školským
úradom alebo zriaďovateľom, najmä za účelom prehlbovania kvalifikácie na výkon práce
dohodnutej v pracovnej zmluve, je výkon práce, za ktorý patrí zamestnancovi plat.

Ôsma časť

Čl. 20
Pracovné cesty
(1) Poskytovanie cestovných náhrad, náhrad výdavkov a iných plnení pri pracovných
cestách, pri dočasnom pridelení na výkon práce k inej právnickej osobe alebo fyzickej osobe,
pri vzniku pracovného pomeru alebo obdobného pracovného vzťahu a pri výkone práce v
zahraničí upravuje zákon č. 283/2002 Z. z. o cestovných náhradách v znení zákona č. 81/2005
Z. z. (ďalej len „zákon č. 283/2002 Z. z.“).
(2) Pracovná cesta podľa tohto zákona je čas od nástupu zamestnanca na cestu na výkon
práce do iného miesta, ako je jeho pravidelné pracovisko, vrátane výkonu práce v tomto
mieste do skončenia tejto cesty. Pracovná cesta podľa uvedeného zákona je aj cesta, ktorá trvá
od nástupu osoby uvedenej v § 1 ods. 2 zákona č. 283/2002 Z. z. na cestu na plnenie činností
pre ňu vyplývajúcich z osobitného postavenia vrátane výkonu činností do skončenia tejto
cesty. Pracovná cesta, ktorá je kratšia ako obvyklá pracovná doba, môže začať z miesta pracoviska a končiť na pracovisku, kde zamestnanec pokračuje v svojej práci podľa pracovnej nápne.
(3) Zahraničná pracovná cesta podľa tohto zákona je čas pracovnej cesty (§ 2 ods. 1 zákona
č. 283/2002 Z. z.) v zahraničí vrátane výkonu práce v zahraničí do skončenia tejto cesty.
(4) Zamestnávateľ vysielajúci zamestnanca na pracovnú cestu písomne určí miesto jej
nástupu, miesto výkonu práce, čas trvania, spôsob dopravy a miesto skončenia pracovnej
cesty; môže určiť aj ďalšie podmienky pracovnej cesty. Zamestnávateľ je pritom povinný
prihliadať na oprávnené záujmy zamestnanca.
(5) Zamestnancovi vyslanému na pracovnú cestu patrí náhrada preukázaných cestovných
výdavkov, náhrada preukázaných výdavkov za ubytovanie, stravné, náhrada preukázaných
potrebných vedľajších výdavkov, náhrada preukázaných cestovných výdavkov za cesty na
návštevu jeho rodiny do miesta trvalého pobytu alebo medzi zamestnávateľom a
zamestnancom vopred dohodnutého pobytu rodiny, ak pracovná cesta trvá viac ako sedem po
sebe nasledujúcich kalendárnych dní, a to každý týždeň, ak nie je v kolektívnej zmluve,
prípade v pracovnej zmluve alebo v inej písomnej dohode so zamestnancom dohodnutá táto
náhrada za dlhší čas, najdlhšie však za jeden mesiac.
(6) Zamestnanec je povinný do desiatich pracovných dní po dni skončenia pracovnej cesty
predložiť zamestnávateľovi písomné doklady potrebné na vyúčtovanie pracovnej cesty a tiež
vrátiť nevyúčtovaný preddavok. Zamestnávateľ môže zamestnancom, ktorým častá zmena
pracoviska vyplýva z osobitnej povahy povolania, vo vnútornom predpise určiť dlhší čas na
predloženie písomných dokladov potrebných na vyúčtovanie pracovnej cesty a vrátenie
nevyúčtovaného preddavku, najdlhšie však do 30 kalendárnych dní po dni skončenia
pracovnej cesty.
(7) Zamestnávateľ je povinný do desiatich pracovných dní odo dňa predloženia písomných
dokladov vykonať vyúčtovanie pracovnej cesty zamestnanca a uspokojiť jeho nároky.
Zamestnávateľ môže zamestnancom, ktorým častá zmena pracoviska vyplýva z osobitnej
povahy povolania, vo vnútornom predpise určiť dlhší čas na vykonanie vyúčtovania
pracovnej cesty, najdlhšie však do 30 kalendárnych dní odo dňa predloženia písomných
dokladov.
(8) Čas, ktorý na pracovnej ceste spadá do pracovného času zamestnanca, strávený bez jeho
zavinenia inak, ako plnením pracovných úloh, sa na účely zákona č. 283/2002 Z. z. považuje
za výkon práce.

Deviata časť

Čl. 21
Ochrana práce
(1) Zamestnávateľ v súlade s osobitným predpisom (Zákon č. 330/1996 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci v znení neskorších predpisov) je v rozsahu svojej pôsobnosti povinný
sústavne zaisťovať bezpečnosť a ochranu zdravia zamestnancov pri práci (ďalej len „BOZP“)
a na ten účel vykonávať potrebné opatrenia vrátane zabezpečovania prevencie, potrebných
prostriedkov a vhodného systému na riadenie ochrany práce. Zamestnávateľ je povinný
zlepšovať úroveň ochrany práce vo všetkých činnostiach a prispôsobovať úroveň ochrany
práce meniacim sa skutočnostiam. V záujme toho je povinný najmä:
a) zriaďovať potrebné ochranné zariadenia, udržiavať ich a zlepšovať, vykonávať
technické ako aj organizačné opatrenia podľa právnych a iných predpisov na zaistenie
BOZP,
 b) sústavne oboznamovať s právnymi predpismi a inými predpismi na zaistenie BOZP
vedúcich a ostatných zamestnancov, overovať ich znalosť, vyžadovať a kontrolovať
ich dodržiavanie,
c) zaraďovať zamestnancov na prácu a pracovisko so zreteľom na ich schopnosti a
zdravotný stav, nepripustiť, aby zamestnanec vykonával práce, ktorých výkon by bol v
rozpore s právnymi a inými predpismi na zaistenie BOZP,
d) vypracovať politiku bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci obsahujúcu zásadné
zámery, ktoré sa majú dosiahnuť v oblasti BOZP a program jej realizácie,
e) vykonať najmenej raz za rok pravidelnú previerku BOZP a pracovného prostredia na
všetkých pracoviskách a odborné prehliadky a kontroly technických zariadení
v spolupráci so zástupcami zamestnancov a za ich účasti,
f) odstraňovať nedostatky kontrolnou činnosťou,
g) poskytovať zamestnancom, ak to vyžaduje ochrana zdravia a života, podľa
pracovnoprávnych predpisov na bezplatné používanie potrebné osobné ochranné
pracovné prostriedky, umývacie, čistiace a dezinfekčné prostriedky, prípadne
ochranné nápoje a špecifické účinné doplnky stravy, pracovný odev a pracovnú obuv,
h) tieto osobné ochranné pracovné prostriedky udržiavať v použiteľnom stave,
kontrolovať ich používanie, zabezpečovať riadne hospodárenie s nimi,
i) vypracovať hodnotenie nebezpečenstiev vyplývajúcich z pracovného prostredia a na
jeho základe vypracovať zoznam poskytovaných osobných ochranných pracovných
prostriedkov,
j) v celom objekte školy je zákaz fajčiť.
(2) Zamestnanci sú povinní pri práci dbať o svoju bezpečnosť a zdravie a o bezpečnosť a
zdravie osôb, ktorých sa ich činnosť týka. Sú povinní plniť úlohy v tejto oblasti, ktoré im
vyplývajú z osobitných predpisov a opatrení zamestnávateľa, prijatých na bezpečnosť a
ochranu zdravia, a z opisu pracovných činností.

Desiata časť

Čl. 22
Podniková sociálna politika
(1) Pracovné podmienky a životné podmienky zamestnancov upravuje § 151 Zákonníka
práce.
(2) Zamestnávateľ utvára na zlepšovanie kultúry práce a pracovného prostredia primerané
pracovné podmienky a stará sa o vzhľad a úpravu pracovísk, sociálnych zariadení a zariadení
na osobnú hygienu.
(3) Zamestnávateľ je povinný zabezpečovať zamestnancom vo všetkých zmenách
stravovanie zodpovedajúce zásadám správnej výživy priamo na pracoviskách alebo v ich
blízkosti. Túto povinnosť nemá voči zamestnancom vyslaným na pracovnú cestu.
(4) Zamestnávateľ zabezpečuje stravovanie podľa ods. 3 najmä podávaním jedného teplého
hlavného jedla vrátane vhodného nápoja zamestnancovi v priebehu pracovnej zmeny vo
vlastnej školskej jedálni. Počas prázdnin zabezpečí stravovanie pre svojich zamestnancov
prostredníctvom právnickej osoby alebo fyzickej osoby, ktorá má oprávnenie sprostredkovať
stravovacie služby. Na účely stravovania sa za pracovnú zmenu považuje výkon práce štyri hodiny a viac. V prípade nerovnomerného rozdelenia pracovného času rozvrhom hodín alebo rozvrhom výchovnej práce má pedagogický zamestnanec právo na stravu jedenkrát denne v každý deň prítomnosti na pracovisku.
(5) Zamestnávateľ prispieva na stravovanie vo výške najmenej 55% ceny jedla,
najviac však na každé jedlo do výšky 55% stravného poskytovaného pri pracovnej ceste v
trvaní 5 až 12 hodín podľa osobitného predpisu. Okrem toho zamestnávateľ poskytuje
príspevok zo sociálneho fondu.
(6) Zamestnávateľ sa stará o prehlbovanie kvalifikácie zamestnancov alebo o jej
zvyšovanie. Zamestnávateľ prerokuje so zástupcami zamestnancov opatrenia zamerané na
starostlivosť o kvalifikáciu zamestnancov, jej prehlbovanie a zvyšovanie. Pred začatím školského roku pripravuje riaditeľ školy plán vzdelávania zamestnancov. V ňom sú uvedené: vzdelávanie na doplnenie kvalifikačných predpokladov, adaptačné vzdelávanie, funkčné vzdelávanie, špecializačné a inovačné vzdelávanie. Na aktualizačné vzdelávanie sa zamestnanci prihlasujú v priebehu roka podľa aktuálnej ponuky. Plán vzdelávania zamestnancov predkladá riaditeľ školy na schválenie zriaďovateľovi.
 (7) Ak sa zamestnanec vráti do práce po skončení výkonu verejnej funkcie alebo činnosti
pre odborovú organizáciu, po školení alebo po skončení zdokonaľovacej služby, mimoriadnej
služby a civilnej služby vykonávanej na miesto zdokonaľovacej služby alebo zamestnankyňa
(zamestnanec) po skončení materskej dovolenky alebo rodičovskej dovolenky (§ 166 ods. 1
Zákonníka práce) alebo ak sa zamestnanec vráti do práce po skončení dočasnej pracovnej
neschopnosti alebo karantény (karanténneho opatrenia), je zamestnávateľ povinný zaradiť ich
na ich pôvodnú prácu a pracovisko. Ak to nie je možné, preto, že táto práca sa nevykonáva
alebo pracovisko je zrušené, musí ich zamestnávateľ zaradiť na inú prácu zodpovedajúcu
pracovnej zmluve.

Jedenásta časť

Čl. 23
Pracovné podmienky niektorých kategórií zamestnancov
Zamestnávateľ je povinný dodržiavať ustanovenia Zákonníka práce, ktorými sa
zabezpečujú priaznivé pracovné podmienky ženám a mužom starajúcim sa o deti, najmä
pokiaľ ide o zamestnávanie po skončení materskej dovolenky alebo rodičovskej dovolenky (§
160 až 170 Zákonníka práce), zákaz niektorých prác (§ 161 Zákonníka práce) a
vypracovaného Zoznamu prác a pracovísk zakázaných všetkým ženám a zoznamov prác
zakázaných tehotným ženám a matkám do deviateho mesiaca po pôrode a dojčiacim ženám. Tiež prihliada na pracovníkov so zmenenou pracovnou schopnosťou. 
Pre zaradenie zamestnanca do niektorej z kategórií je potrebné písomné požiadanie o zaradenie do zoznamu a predloženie ďalšieho relevantného dokladu.
V škole sa nachádzajú tieto zoznamy:
-	zoznam zamestnancov so zmenenou pracovnou schopnosťou,
-	zoznam tehotných žien,
-	zoznam zamestnancov, ktorí sa trvale starajú o dieťa mladšie ako 3 roky,
-	zoznam osamelých zamestnancov, ktorí sa trvale starajú o dieťa mladšie ako 15 rokov,
-	zoznam matiek do 9. mesiaca po pôrode,
-	zoznam dojčiacich matiek.
Po uplynutí podmienok zaraďujúcich zamestnancov do určitej kategórie je zamestnanec povinný písomne požiadať zamestnávateľa o vymazanie z príslušného zoznamu.

Dvanásta časť
Náhrada škody

Čl. 24
Predchádzanie škodám
(1) Zamestnávateľ je povinný zabezpečovať svojim zamestnancom také pracovné
podmienky, aby mohli riadne plniť svoje pracovné úlohy bez ohrozenia života, zdravia a
majetku. Ak zistí nedostatky, je povinný urobiť opatrenia na ich odstránenie.
(2) Zamestnanec je povinný si počínať tak, aby nedochádzalo k ohrozeniu života, zdravia a
poškodeniu majetku alebo k jeho zničeniu, ani k bezdôvodnému obohateniu.
(3) Ak hrozí škoda, zamestnanec je povinný na ňu upozorniť vedúceho zamestnanca. Ak je
na odvrátenie škody hroziacej zamestnávateľovi neodkladne potrebný zákrok, je povinný
zakročiť. Túto povinnosť nemá, ak mu v tom bránia dôležité okolnosti alebo ak by tým
vystavil vážnemu ohrozeniu seba alebo ostatných zamestnancov, alebo blízke osoby. Ak
zamestnanec zistí, že nemá utvorené potrebné pracovné podmienky, je povinný oznámiť to
vedúcemu zamestnancovi.

Čl. 26
Všeobecná zodpovednosť zamestnanca za škodu
(1) Zamestnanec zodpovedá zamestnávateľovi za škodu, ktorú mu spôsobil zavineným
porušením povinností pri plnení pracovných úloh alebo v priamej súvislosti s ním.
Zamestnávateľ je povinný preukázať zamestnancovo zavinenie okrem prípadov uvedených v
§ 182 a § 185 Zákonníka práce.
(2) Zamestnanec zodpovedá aj za škodu, ktorú spôsobil úmyselným konaním proti dobrým
mravom.
(3) Okrem všeobecnej zodpovednosti zodpovedá zamestnanec za
a) schodok na zverených hodnotách, ktoré je zamestnanec povinný vyúčtovať (§ 182 až §
184 Zákonníka práce),
b) stratu zverených predmetov (§ 185 Zákonníka práce).
(4) Zamestnávateľ môže požadovať od zamestnanca náhradu škody, za ktorú mu
zamestnanec zodpovedá. Požadovanú náhradu škody určí zamestnávateľ. Zamestnávateľ
prerokuje požadovanú náhradu škody so zamestnancom a oznámi mu ju najneskôr do jedného
mesiaca odo dňa, keď sa zistilo, že škoda vznikla a že za ňu zamestnanec zodpovedá.
(5) Ak zamestnanec uzná záväzok nahradiť škodu v určenej sume a ak s ním zamestnávateľ
dohodne spôsob náhrady, je zamestnávateľ povinný uzatvoriť dohodu písomne, inak je
dohoda neplatná. Osobitná písomná dohoda nie je potrebná, ak škoda už bola uhradená.
(6) Požadovanú náhradu škody a obsah dohody o spôsobe jej úhrady je zamestnávateľ
povinný vopred prerokovať so zástupcami zamestnancov.

Čl. 27
Zodpovednosť zamestnávateľa za škodu
(1) Zamestnávateľ má
a) všeobecnú zodpovednosť za škodu (§ 192 Zákonníka práce),
b) zodpovednosť za škodu na odložených veciach (§ 193 Zákonníka práce),
c) zodpovednosť pri odvracaní škody (§ 194 Zákonníka práce),
d) zodpovednosť za škodu pri pracovnom úraze a pri chorobe z povolania (§ 195 až §
198 Zákonníka práce).
(2) Zamestnávateľ zodpovedá zamestnancovi za škodu, ktorá vznikla zamestnancovi
porušením právnych povinností alebo úmyselným konaním proti dobrým mravom pri plnení
pracovných úloh, alebo v priamej súvislosti s ním.
(3) Zamestnávateľ zodpovedá zamestnancovi aj za škodu, ktorú mu spôsobili porušením
právnych povinností v rámci plnenia úloh zamestnávateľa zamestnanci konajúci v jeho mene.
(4) Zamestnávateľ nezodpovedá zamestnancovi za škodu na motorovom vozidle, vlastnom
náradí, vlastnom zariadení a vlastných predmetoch potrebných na výkon práce, ktoré použil
pri plnení pracovných úloh alebo v priamej súvislosti s ním bez písomného súhlasu
zamestnávateľa.
(5) Zamestnávateľ je povinný nahradiť zamestnancovi skutočnú škodu, a to v peniazoch, ak
škodu neodstráni uvedením do predchádzajúceho stavu. Ak ide o inú škodu na zdraví ako z
dôvodu pracovného úrazu alebo choroby z povolania, platia pre spôsob a rozsah jej náhrady
ustanovenia o pracovných úrazoch s tým obmedzením, že jednorazové odškodnenie
pozostalým nepatrí.
(6) Pri určení škody na veci sa vychádza z ceny veci v čase poškodenia.
(7) Ak zamestnávateľ preukáže, že škodu zavinil aj poškodený zamestnanec, jeho
zodpovednosť sa pomerne obmedzí. Pri zodpovednosti za škodu pri pracovných úrazoch a pri
chorobách z povolania sa postupuje podľa § 196 Zákonníka práce.
(8) Postup zamestnávateľa a jeho zamestnancov vo veci zodpovednosti za škody spôsobené
zamestnávateľom, zamestnancom a vo veci predchádzania a náhrady škôd sa riadi
ustanoveniami § 177 až § 222 Zákonníka práce.
(9) Zodpovednosť žiakov škôl a školských zariadení za škodu upravuje § 214 Zákonníka
práce.

Trinásta časť

Čl. 28
Dohody o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru
(1) Zamestnávateľ môže na plnenie svojich úloh alebo na zabezpečenie svojich potrieb
výnimočne uzatvárať s fyzickými osobami dohody o vykonaní práce alebo dohody o pracovnej činnosti ak ide o prácu, ktorá je vymedzená výsledkom a ktorej výkon v pracovnom pomere by bol prezamestnávateľa neúčelný alebo nehospodárny. Na pracovnoprávny vzťah založený
dohodami o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru sa vzťahujú ustanovenia Zákonníka práce.
a) Dohoda o vykonaní práce (§ 226 Zákonníka práce)
1. Túto dohodu môže zamestnávateľ uzatvoriť s fyzickou osobou, ak predpokladaný
rozsah práce (pracovnej úlohy), na ktorý sa táto dohoda uzatvára, nepresahuje 350
hodín v kalendárnom roku. Do predpokladaného rozsahu práce sa započítava aj
práca vykonávaná zamestnancom pre zamestnávateľa na základe inej dohody o
vykonaní práce. Dohoda o vykonaní práce sa uzatvára písomne, inak je neplatná.
2. V dohode musí byť vymedzená pracovná úloha, dohodnutá odmena za jej
vykonanie, doba, v ktorej sa má pracovná úloha vykonať, a predpokladaný rozsah
práce, ak jej rozsah nevyplýva priamo z vymedzenia pracovnej úlohy.
3. Písomná dohoda o vykonaní práce sa uzatvára najneskôr deň pred dňom začatia
výkonu práce.
4. Odmena za vykonanie pracovnej úlohy je splatná po dokončení a odovzdaní práce.
Medzi účastníkmi možno dohodnúť, že časť odmeny bude splatná už po vykonaní
určitej časti pracovnej úlohy. Zamestnávateľ môže odmenu po prerokovaní so
zamestnancom primerane znížiť, ak vykonaná práca nezodpovedá dohodnutým
podmienkam. Splnenie dohodnutej pracovnej úlohy je súčasne jeden zo spôsobov
zániku dohody.
b) Dohoda o pracovnej činnosti
1. Na základe dohody o pracovnej činnosti možno vykonávať pracovnú činnosť v rozsahu najviac 10 hodín týždenne. 
2. Dohodu o pracovnej činnosti je zamestnávateľ povinný uzatvoriť písomne, inak je neplatná. V dohode o pracovnej činnosti musí byť uvedená dohodnutá práca, dohodnutá odmena za vykonávanú prácu, dohodnutý rozsah pracovného času a doba, na ktorú sa dohoda uzatvára. Jedno vyhotovenie dohody o pracovnej činnosti je zamestnávateľ povinný vydať zamestnancovi. 
3. Dohoda o pracovnej činnosti sa uzatvára na určitú dobu alebo na neurčitý čas. V dohode možno dohodnúť spôsob jej skončenia. Okamžité skončenie dohody možno dohodnúť len na prípady, v ktorých možno okamžite skončiť pracovný pomer. Ak spôsob skončenia nevyplýva priamo z uzatvorenej dohody, možno ju skončiť dohodou účastníkov k dohodnutému dňu a jednostranne len výpoveďou bez uvedenia dôvodu s 15-dennou výpovednou dobou, ktorá sa začína dňom, v ktorom sa písomná výpoveď doručila.
 
(2) Zamestnávateľ je povinný
a) viesť evidenciu uzatvorených dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného
pomeru v poradí, v akom boli uzatvorené,
b) prihlásiť zamestnanca vykonávajúceho práce na základe dohôd o prácach
vykonávaných mimo pracovného pomeru do registra poistencov a sporiteľov
starobného dôchodkového sporenia na účely úrazového poistenia a na účely zákona č.
82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení
niektorých zákonov najneskôr jeden deň pred začatím výkonu práce, odhlásiť
uvedeného zamestnanca z registra poistencov a sporiteľov starobného dôchodkového
sporenia najneskôr v deň nasledujúci po skončení pracovnoprávneho vzťahu a zrušiť
prihlásenie do registra poistencov a sporiteľov starobného dôchodkového sporenia, ak
pracovnoprávny vzťah podľa Zákonníka práce nevznikol, a oznámiť zmeny v údajoch
uvedených v § 232 ods. 2 písm. a) a b) zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení
 (3) Tieto dohody nemožno uzatvárať na činnosti, ktoré sú predmetom ochrany podľa
autorského práva.
(4) Spory vyplývajúce z dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru sa
prejednávajú rovnako ako spory z pracovného pomeru, t. j. spory prejednávajú a rozhodujú o
nich súdy.

Štrnásta časť

Čl. 29
Sťažnosti, oznámenia a podnety zamestnancov, pracovné spory, doručovanie
(1) Zamestnanec má právo podať zamestnávateľovi sťažnosť v súvislosti s porušením
zásady rovnakého zaobchádzania v súlade s § 13 ods. 1 a 2 Zákonníka práce; zamestnávateľ
je povinný na sťažnosť zamestnanca bez zbytočného odkladu odpovedať, vykonať nápravu,
upustiť od takého konania a odstrániť jeho následky.
 (2) Výkon práv a povinností vyplývajúcich z pracovnoprávnych vzťahov musí byť v súlade
s dobrými mravmi. Nikto nesmie tieto práva a povinnosti zneužívať na škodu druhého
účastníka pracovnoprávneho vzťahu alebo spoluzamestnancov. Nikto nesmie byť u
zamestnávateľa v súvislosti s výkonom pracovnoprávnych vzťahov prenasledovaný ani inak
postihovaný za to, že podá na iného zamestnanca alebo zamestnávateľa sťažnosť, žalobu
alebo návrh na začatie trestného stíhania.
(3) Zamestnanec, ktorý sa domnieva, že jeho práva alebo právom chránené záujmy boli
dotknuté nedodržaním zásady rovnakého zaobchádzania alebo nedodržaním podmienok podľa
§ 13 ods. 3 Zákonníka práce, môže sa obrátiť na súd a domáhať sa právnej ochrany
ustanovenej zákonom č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach
a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný
zákon).
(4) Práva a povinnosti z pracovnoprávnych vzťahov možno zabezpečiť dohodou o zrážkach
z platu, ručením alebo zriadením záložného práva.
(5) Ak fyzická osoba alebo právnická osoba upozorní zamestnávateľa na porušenie
povinnosti alebo obmedzenia zamestnancom podľa zákona o výkone práce vo verejnom
záujme, zamestnávateľ je povinný zistiť, či zamestnanec porušil povinnosti alebo
obmedzenia, a do 30 dní od prijatia upozornenia oboznámiť túto právnickú osobu alebo
fyzickú osobu s výsledkom, ako aj s prijatým opatrením.
(6) Zamestnávateľ je povinný konať podľa ods. 5, ak písomné upozornenie je podpísané, je
z neho zrejmé, kto ho podáva, akého porušenia povinnosti alebo obmedzenia zamestnanca sa
týka vrátane uvedenia skutočností, z ktorých možno odvodiť porušenie povinnosti alebo
obmedzenia.
(7) Spory medzi zamestnancom a zamestnávateľom o nároky z pracovnoprávnych vzťahov
prejednávajú a rozhodujú súdy.
(8) Písomnosti zamestnávateľa, týkajúce sa vzniku, zmeny a skončenia pracovného pomeru
alebo vzniku, zmeny a zániku povinností zamestnanca vyplývajúcich z pracovnej zmluvy
musia byť doručené zamestnancovi do vlastných rúk. To platí rovnako o písomnostiach,
týkajúcich sa vzniku, zmien a zániku práv a povinností vyplývajúcich z dohody o práci
vykonávanej mimo pracovného pomeru. Písomnosti doručuje zamestnávateľ zamestnancovi
na pracovisku, v jeho byte alebo kdekoľvek bude zastihnutý. Ak to nie je možné, možno
písomnosť doručiť poštou ako doporučenú zásielku.
(9) Písomnosti doručované poštou zamestnávateľ zasiela na poslednú adresu zamestnanca,
ktorá je mu známa, ako doporučenú zásielku s doručenkou a poznámkou „do vlastných rúk“.
(10) Písomnosti zamestnanca týkajúce sa vzniku, zmeny a zániku pracovného pomeru alebo
vzniku, zmeny a zániku povinností zamestnanca vyplývajúcich z pracovnej zmluvy alebo
z dohody o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru, doručuje zamestnanec na
pracovisku alebo ako doporučenú zásielku.
(11) Povinnosť zamestnávateľa alebo zamestnanca doručiť písomnosť sa splní, len čo
zamestnanec alebo zamestnávateľ písomnosť prevezme alebo len čo ju pošta vrátila
zamestnávateľovi alebo zamestnancovi ako nedoručiteľnú, alebo ak doručenie písomnosti
bolo zmarené konaním alebo opomenutím zamestnanca alebo zamestnávateľa. Účinky
doručenia nastanú aj vtedy, ak zamestnanec alebo zamestnávateľ prijatie písomnosti
odmietne.

Pätnásta časť

Čl. 30
Všeobecné a záverečné ustanovenia
(1) Pracovnoprávne vzťahy zamestnancov škôl sú upravené zákonom
č. 552/2003 Z. z., zákonom č. 553/2003 Z. z., zákonom 319/2009 Z.z. a Zákonníkom práce, s výnimkou ustanovení §
43 ods. 1 písm. d), § 96 ods. 3, § 118 ods. 2 a 3, § 119 ods. 2, § 120 až § 124, § 127 ods. 1 až
3, § 128, § 134 a § 135 Zákonníka práce, ktoré sa na týchto zamestnancov nevzťahujú.
(2) Pri riešení konkrétnych otázok vyplývajúcich z pracovnoprávnych vzťahov treba
postupovať podľa tohto pracovného poriadku, príslušných ustanovení
Zákonníka práce, zákona o výkone práce vo verejnom záujme, zákona o odmeňovaní
niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení
niektorých zákonov, zákona o štátnej správe v školstve a školskej samospráve, zákone o pedagogických a odborných zamestnancoch ako aj z ostatných súvisiacich právnych predpisov.

 (5) Zrušuje sa PRACOVNÝ PORIADOK zo dňa 4. septembra 2008.
(6) Tento pracovný poriadok nadobúda účinnosť dňom 1. januára 2010.

V Levoči 1.1.2010

PaedDr. Šarlota Múdra, poverená vedením školy

Mgr. Žaneta Mlynárová, predseda OZ PŠaV 
Príloha č. 1.

Náplň a rozvrhnutie pracovného času pedagogických zamestnancov
(1) V pracovnom čase je pedagogický zamestnanec povinný plniť základný úväzok
vyučovacou činnosťou alebo výchovnou činnosťou určený všeobecne záväzným právnym
predpisom a vykonávať práce súvisiace s pedagogickou prácou ustanovené v pracovnom
poriadku.
(2) Za tieto činnosti sa považuje: vykonávanie pohotovosti podľa určenia priameho nadriadeného v rozsahu 1 hodina týždenne, účasť na pracovných poradách, pedagogických radách, stretnutiach metodických orgánov a predmetových komisií, vypisovanie školskej dokumentácie v čase určenom riaditeľom školy, účasť na spoločných školských aktivitách – napríklad školský výlet, účelové cvičenie v prírode, návšteva divadla a pod., dozor nad žiakmi, spolupráca s učiteľmi vyučujúcimi v triede, s rodičmi a ostatnou verejnosťou na zabezpečenie kvality výchovno – vzdelávacieho procesu, starostlivosť o zverené kabinety a ostatné zariadenia školy slúžiace k výchovnovzdelávaciemu procesu, ktorá v sebe zahŕňa napr. dopĺňanie kabinetných zbierok, knižnice, klubovne, herne a spoločenské miestnosti, dielne, laboratóriá a cvičné objekty, školské
záhrady a pokusné polia a ostatné zariadenia školy a školského zariadenia slúžiace na
výchovno - vzdelávací proces a individuálna príprava na výchovno-vzdelávací proces. Individuálna príprava sa môže uskutočňovať aj mimo pracoviska za podmienky, že pracovník školy si nenárokuje peňažné plnenie podmieňujúce túto činnosť (napríklad vstupné a členské poplatky). V čase, keď sa pedagogický zamestnanec individuálne pripravuje na výchovno-vzdelávací proces mimo pracoviska, škola nenesie žiadnu zodpovednosť za úrazy vzniknuté pri tejto činnosti. 
Individuálnou prípravou sa rozumie predovšetkým svedomitá osobná príprava na vyučovaciu hodinu alebo hodinu výchovnej práce, príprava pomôcok a starostlivosť o ne, príprava materiálu na vyučovanie alebo výchovnú prácu, vedenie predpísanej pedagogickej dokumentácie, oprava písomných a grafických prác žiakov.
Prácami súvisiacimi s pedagogickou prácou sa rozumie aj plnenie úloh, vyplývajúcich z osobitných predpisov
alebo pokynov vedúceho zamestnanca, ktorý je zamestnancovi nadriadeným, v súlade s
pracovným poriadkom a pracovnou zmluvou.
(3) Nový pedagogický zamestnanec počas adaptačného vzdelávania a potom ešte  2 roky od nástupu do školy je povinný písomne sa pripravovať na vyučovaciu činnosť alebo výchovnú činnosť.
(4) Pedagogický zamestnanec je povinný na príkaz riaditeľa zastupovať prechodne
neprítomného pedagogického zamestnanca a v prípade potreby prevziať vyučovaciu činnosť
alebo výchovnú činnosť nad mieru vyučovacej činnosti alebo výchovnej činnosti v rozsahu
určenom osobitným predpisom7. Túto povinnosť možno ukladať iba v súlade s § 97
Zákonníka práce.
(5) Pedagogický zamestnanec je povinný byť v škole v čase určenom jeho rozvrhom hodín,
rozvrhom výchovnej práce, rozvrhom dozorov, v čase porád a schôdzí zvolaných vedúcimi
zamestnancami a združením rodičov, v čase určenom na pracovnú pohotovosť, na vypisovanie pedagogickej dokumentácie, na prechodné zastupovanie iného pedagogického zamestnanca a v čase určenom na konzultácie so zákonnými zástupcami žiakov.
(6) Učiteľ vykonáva dozor nad žiakmi v škole 10 minút pred začatím vyučovania, po vyučovaní do prevzatia dozoru nad žiakmi vychovávateľom, v čase prestávok. Pri zabezpečovaní
dozoru nad žiakmi sa postupuje podľa rozvrhu dozoru, ktorý schvaľuje riaditeľ školy.
Schválený rozvrh dozoru sa vyvesí na viditeľnom mieste. 
(7) Pracovný čas pedagogického zamestnanca začína 10 minút pred samotným výkonom výchovno-vzdelávacej činnosti podľa určeného rozvrhu hodín alebo výchovného plánu.
(8) Pedagogickí zamestnanci vykonávajú podľa pokynu riaditeľa školy alebo riaditeľa
školského zariadenia a osobitných predpisov pedagogický dozor nad žiakmi aj mimo školy
alebo školského zariadenia pri praktickom vyučovaní, exkurziách a počas inej činnosti
predpísanej učebnými osnovami, počas účasti žiakov na súťažiach, resp. pri ich príprave a na
iných akciách organizovaných školou alebo školským zariadením. Vychovávatelia,
ktorí sa stravujú v školskej jedálni počas svojho pracovného času, sú povinní stolovať so žiakmi, dozerať na kultúru stolovania a spoločenského správania sa žiakov v jedálňach, a viesť žiakov k samostatnosti v jedení.
(9) V čase prázdnin alebo v čase, keď je prevádzka školy alebo školského zariadenia
prerušená, je riaditeľ školy alebo riaditeľ školského zariadenia povinný prideľovať
pedagogickým zamestnancom práce v súlade s ich pracovnou zmluvou (t.j. práce súvisiace s
vyučovaním alebo výchovnou prácou) vrátane umožnenia tvorivej pedagogickej činnosti a
ďalšieho vzdelávania mimo pracoviska, ak títo nečerpajú dovolenku v zmysle § 100
Zákonníka práce alebo niektorý z iných druhov pracovného voľna stanovených Zákonníkom
práce.

Príloha č. 2

Spôsob kontroly a evidencie pracovného času

Každý zamestnanec školy je povinný zaregistrovať svoju prítomnosť v práci priložením registračnej karty k čítaciemu zariadeniu. Ak zamestnanec príde do práce bez karty, oznámi túto skutočnosť svojmu priamemu nadriadenému a zapíše svoju prítomnosť v budove školy do zošita umiestneného pri vrátnici. Príchod do práce bez registračnej karty viac ako 3 krát v jednom mesiaci sa považuje za porušenie pracovnej disciplíny. Za stratu karty zaplatí zamestnanec pokutu vo výške 5 €. Kartou zaznamenáva zamestnanec aj každé opustenie budovy v pracovnom čase. Pritom využíva funkčné klávesy na čítacom zariadení takto: 
Lekár – tlačidlo stláča zamestnanec ak odchádza k lekárovi a predpokladá využitie § 141 ods. 2 písmeno a) Zákonníka práce.
Obed - tlačidlo stláča zamestnanec, ktorý sa nestravuje v školskej jedálni ak odchádza na obed.
Služobne - tlačidlo stláča zamestnanec ak odchádza v pracovnom čase plniť pracovné povinnosti mimo budovu školy.
Dovolenka - tlačidlo stláča zamestnanec ak odchádza na plánovanú dovolenku.
Choroba - tlačidlo stláča zamestnanec ak odchádza zo zamestnania, pretože je práceneschopný.
Voľno - tlačidlo stláča zamestnanec ak odchádza na náhradné voľno.
F1 - tlačidlo stláča zamestnanec, ktorý opúšťa budovu školy v pracovnom čase ako doprovod detí a žiakov školy.
F2 - tlačidlo stláča zamestnanec ak odchádza na ošetrovanie člena rodiny podľa § 141 ods. 1 Zákonníka práce.
F3 – iné dôvody - tlačidlo stláča zamestnanec ak opúšťa budovu na čas kratší ako 10 minút. (návšteva blízkeho obchodu, fajčenie a pod.).
Zamestnanec sa v budove môže pohybovať aj mimo svojho pracovného času. Vtedy sa zapisuje do zošita návštev na vrátnici. Každý zamestnanec si vedie písomnú evidenciu pracovného času, kde uvádza aj stručný popis svojej práce. Túto evidenciu na konci mesiaca odovzdáva svojmu nadriadenému. Riaditeľ školy odovzdáva svoju evidenciu zástupcovi riaditeľa, ktorý pripravuje podklady pre výpočet miezd.
Kontrolu evidencie vykonáva nadriadený zamestnanec alebo riaditeľ školy náhodným výberom tak, aby počas školského roka previedol minimálne 1 kontrolu u každého svojho podriadeného zamestnanca. Zástupcov riaditeľa a vedúcich jednotlivých organizačných zložiek kontroluje riaditeľ školy.
Pred nástupom na dovolenku alebo čerpaním náhradného voľna je zamestnanec povinný písomne požiadať o uvoľnenie. Súhlas s nástupom na dovolenku podpisuje riaditeľ školy, v jeho neprítomnosti zástupca riaditeľa, súhlas s čerpaním náhradného voľna podpisuje priamy nadriadený, v prípade jeho neprítomnosti riaditeľ školy.
Ak sa vyskytnú prekážky v práci podľa § 137 alebo § 141 Zákonníka práce, je zamestnanec povinný oznámiť svoju neprítomnosť v práci  svojmu nadriadenému alebo riaditeľovi školy deň vopred alebo najskôr ako je to možné.

Príloha č. 3

Podmienky poskytnutia prestávky na odpočinok a jedenie

Všetci zamestnanci, ktorých pracovná zmena je štyri a viac hodín, majú nárok na  prestávku na odpočinok a jedenie v trvaní 30 minút. 
Nepedagogickí zamestnanci,  s výnimkou pomocných vychovávateliek,  a pracovníci ŠPP si čas tejto prestávky môžu určiť sami.
Pomocní vychovávatelia, ktorí pracujú v noci, si čas na prestávku môžu vybrať mimo času, ktorý majú určený na obhliadku spiacich žiakov.
Vychovávatelia a pomocní vychovávatelia, ktorých pracovná smena v priamej práci s deťmi je dlhšia ako 4 hodiny, si čas prestávky dohodnú medzi sebou tak, aby spojením dvoch výchovných skupín bol zabezpečený dozor nad žiakmi. Čas prestávky nie je pracovným časom.  Vychovávateľ a pomocný vychovávateľ si nemusí nárokovať na prestávku na odpočinok, v tom prípade pracuje bez prestávky. Ak si títo zamestnanci nárokujú prestávku, musia o tom upovedomiť svojho priameho nadriadeného, ktorý im primerane upraví pracovnú dobu.
Učitelia a asistenti učiteľa môžu svoj nárok na prestávku uplatniť v čase od 9,35 hod. do 10,00 hod. alebo po skončení dopoludňajšieho vyučovania.
Učiteľky MŠ, ak ich pracovná smena je dlhšia ako 6 hodín, si svoj nárok na prestávku môžu uplatniť počas spánku detí, po vzájomnej dohode tak, aby bol zabezpečený dozor nad deťmi.